OBH 4876/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A Népszava 2000. 09. 25-én megjelent számában írás olvasható " Döntés a fővárosiak villanyszámlájáról " címmel. Az írás felhívta a figyelmet arra, hogy az  ELMŰ Rt. értesítése, amit az évi egyszeri leolvasási rendszerre való áttérésről küldött a lakosságnak nem volt megfelelő, mert nem tette lehetővé a havi leolvasást azok számára, akik továbbra is ebben a rendszerben kívánják kiegyenlíteni a számlát. Az új rendszer bevezetése megnehezíti a nyugdíjasok és az idős koruk vagy betegségük miatt nehezebben közlekedő ügyfelek helyzetét. A tudósítások szerint a Magyar Energia Hivatal (továbbiakban: Hivatal) vizsgálatot indított a Budapesti Elektromos Művek Rt. sok panaszt kiváltott intézkedése miatt.

Érintett alkotmányos jogok:
A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
A jogállamiságból következik a jogbiztonsághoz való jog, ami jelenti az állampolgár tisztességes eljáráshoz való jogát a közigazgatási és a közszolgáltató szervek részéről egyaránt.

Alkalmazott jogszabályok:
A villamos energiáról szóló 1994. évi XLVIII. törvény végrehajtására kiadott 34/1995. (IV. 5.) Kormány számú rendelet  1. számú mellékletében található  Villamos Energia Közüzemi Szabályzat (a továbbiakban VKSZ) 6. § (1) bekezdésének a., g., h pontjai, valamint ugyanezen szakasz  (3) bekezdése, mely szerint a lakossági fogyasztóval kötött általános közüzemi szerződésnek a következőket kell tartalmaznia:
a.) a szolgáltató és a szerződést kötő irodája megnevezését, székhelyét, valamint a fogyasztó nevét, az azonosításhoz szükséges adatokat, címét, a fizetés módját, banki átutalásos fizetésnél a pénzintézet és a számlaszám megjelölését;
g.) a számlázási időszakot;
h.) a számlázás és a számla kiegyenlítésének módját és feltételeit.
(3) A közüzemi szerződés megkötésének és módosításának nem szabályozott kérdéseiben a Ptk. rendelkezései az irányadóak.
Az 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
4. § (1) bekezdése: A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.  
205. § (4) bekezdés: A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről.  
277. §. (2)-(3) bekezdés: A felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A   kötelezettnek a szerződés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elő kell segítenie a teljesítést.  
240. § (1) Ha jogszabály kivételt nem tesz, a felek közös megegyezéssel módosíthatják a szerződés tartalmát, vagy megváltoztathatják kötelezettség-vállalásuk jogcímét.
(3) A szerződést egyezséggel is lehet módosítani. Egyezség esetén a felek a szerződésből eredő vitás, vagy bizonytalan kérdéseket közös megegyezéssel úgy rendezik, hogy kölcsönösen engednek egymásnak.
VKSZ 14. § (5) bekezdése, mely szerint az elszámolási idő egy hónap. A szolgáltató és a fogyasztó ettől eltérő elszámolási időszakban és számla-kibocsátási gyakoriságban is megállapodhat. Ha az elszámolási időszak időtartama a két hónapot meghaladja a szolgáltató jogosult részszámlát kibocsátani a 2. § (6) bekezdésének B.) pontja szerint.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Tekintettel  arra, hogy az ügyben A Magyar Energia Hivatalnál már vizsgálat kezdődött, külön vizsgálatot nem indítottam. Megkerestem a főigazgatót és kértem, hogy tájékoztasson a vizsgálat megállapításairól és arról, hogy milyen megállapodásokat köt az ELMŰ azokkal, akik a havi elszámolási rendszerben  kívánják továbbra is fizetni a villanyszámlát. A Főigazgató arról tájékoztatott, hogy a fogyasztói bejelentések alapján a Hivatal és a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (továbbiakban: FVF) 2000. december 7-én és 8-án helyszíni ellenőrzést és ezzel kapcsolatos konzultációt tartott az ELMŰ Rt.-nél. 2001. január 15. napja volt az a határidő, ameddig a szolgáltatónak a további vizsgálathoz szükséges dokumentumokat rendelkezésre kellett bocsátania. 
Előzményként a vizsgálati jelentés megállapította, hogy a pénzbeszedési rendszer megváltoztatásáról szóló - a fogyasztóknak kiküldött - levél számos lényeges elemet nem tartalmazott és ez a későbbi panaszoknak egyik forrása volt. A tájékoztató többek között nem tért ki arra, 
hogy a szolgáltató az új számlázási rendszerre való áttérés bejelentésével lényegében szerződésmódosítást kezdeményez
a fogyasztók választhatják a havi számlázási, leolvasási és díjfizetési, azaz a meglévő rendszert is.
a fogyasztó a fogyasztásmérő állást ingyenes zöld számon, vagy bérmentesített levelezőlapon jelentheti be.

A Hivatal és az FVF 2000. május 25-én megbeszélés keretében felhívta az ELMŰ Rt. képviselőinek figyelmét, hogy az elszámolási, számlázási és díjfizetési változtatás szerződésmódosítást jelent. A szerződésmódosítást el nem fogadók - a meglévő rendszerben maradók - részére biztosítani kellett volna a mérőállások közlésére bérmentesített levelezőlapot és zöld számot.
A Hivatal az éves elszámolásra történő áttérés szándékát nem kifogásolta,  egyetértett az ELMŰ Rt. azon törekvésével, hogy a megromlott közbiztonság mellett célszerű a pénzbeszedős fizetési formát lehetőleg megszüntetni. Ezen állásponttal a FVF is egyetértett.   
Az egyeztetések ellenére 2000. harmadik negyedévében folyamatosan egyre több fogyasztói panasz érkezett a Hivatalhoz és az FVF-hez.  A Hivatal a 107/2000. számú határozatával kötelezte, hogy az átutalással fizető fogyasztók esetében ne oly módon változtassa meg a fogyasztói számot, hogy a fogyasztókat ezzel kapcsolatban többlet ügyintézésre kényszeríti. 
Az ELMŰ Rt. a határozatot elfogadta és a teljesítési határidőnek 2001. február 28-ra történő módosítását kérte. Azon fogyasztók részére, akik a havi leolvasási rendszerben kívántak maradni és vállalták a fogyasztásmérő állásának havonkénti leolvasását és a szolgáltatóval való közlését, zöld számot és bérmentesített levelezőlapot biztosított.
A Hivatal a hozzáforduló fogyasztókat teljes körűen tájékoztatta a hatályos jogszabályokról, elsősorban arról, hogy a fogyasztót a szolgáltatóval egyenlő jogok illetik a módosítási ajánlat elfogadása vagy elutasítása terén. Ezt a véleményét a Hivatal az FVF-el együtt megfogalmazott MTI közleményben is közzé tette.   

A helyszíni ellenőrzés során a Hivatal és az FVF az alábbiakat állapította meg:
Az áramszolgáltató több esetben annak ellenére, hogy a fogyasztók levélben jelezték, hogy havi számlázási rendszert választanak, éves számlázási rendszerbe tette át őket és csak a Hivatal intézkedésére került sor a fogyasztók havi számlázási rendszerbe történő visszaállítására.
Megállapítást nyert, hogy ez minden olyan esetben előfordult, amikor a fogyasztó a szolgáltató által megjelölt válaszadási határidőt nem tartotta be, és ezután jelezte észrevételét az ELMŰ Rt.-nek. E fogyasztók körét a szolgáltató úgy tekintette, hogy azok a "hallgatás beleegyezés " elve alapján elfogadták az éves elszámolást, ezért átállították az új rendszerre. A reklamációt követően először megpróbálta őket meggyőzni az új számlázási rendszer indokoltságáról és csak hosszas huzavona után kerülhettek vissza a havi elszámolásba. A Hivatal megállapította, hogy az ELMŰ Rt. ezzel megsértette a VKSZ 14. § (5) bekezdésében foglaltakat, mely szerint az elszámolási időszak egy hónap és ettől eltérni csak a szolgáltató és a fogyasztó megállapodása alapján lehet.

A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az ELMŰ Rt. fogyasztóinak jelentős része 2000. júliusában és augusztusában nem kapott sem leolvasáson alapuló, sem rész áramszámlát. Azok a fogyasztók akik a havi elszámolási rendszerben kívántak maradni, de leolvasási adatokat -a szolgáltató tájékoztatásának hiánya miatt - nem közöltek egy vagy két havi számlát nem kaptak kézhez. A leolvasási adatok hiányában a szolgáltató összevont, többhavi becsült számlákat állított ki és küldött meg a fogyasztók részére. A fogyasztók jelentős része a nagy összegű számlákat kiegyenlíteni nem tudta, vagy a számla rendezése miatt folyamatos vitában állt a szolgáltatóval. A szolgáltató a saját hibáját nem részletfizetési kedvezmény adásával korrigálta, hanem a következő összevont számla kibocsátásakor késedelmi kamatot is felszámított. A VKSZ említett 14. § (5) bekezdése értelmében  a szolgáltatónak biztosítania kellett volna a mérőóra leolvasását, és az ennek megfelelő számlázást.

Kifogásolta  a Hivatal  az ELMŰ Rt. számlázási gyakorlatában azt, hogy ha a fogyasztó a tárgyhavi számláját a befizetési határidő utolsó napjaiban, vagy egy-két nappal azután befizette, a következő havi számláját úgy küldik ki részére, hogy az elmaradt befizetésként tartalmazza a már befizetett  összegét a késedelmi kamattal együtt. Ennek következtében a fogyasztók csak utánajárással tudnak eleget tenni fizetési kötelezettségüknek. Az ilyen esetekben küldendő plusz csekk többletköltséget jelent a szolgáltatónak is. A VET 55. § (2) bekezdés c.) pontjában előírt legkisebb költségű villamos energia ellátásnak ez a gyakorlat nem tesz eleget. A problémára a Hivatal már a 2000. december 7-i ellenőrzés során felhívta az ELMŰ figyelmét. A szolgáltató nem tette meg a szükséges intézkedéseket, sőt levelében arról tájékoztatta a Hivatalt, hogy ez a gyakorlat számukra elfogadható, nem kívánják a rendszerüket módosítani. A rendszert a vizsgálat ideje alatt mégis módosították, 2001. augusztusát követően ilyen számlát a szolgáltató már nem küldött a fogyasztónak.

A vizsgálat megállapította azt is, hogy a szolgáltató számos esetben nem tett eleget a jogszabályban előírt válaszadási határidőknek. Válaszai időrendben nem mindig követhetők, mivel a szolgáltató formaleveleket alkalmaz dátum és aláírás nélkül. Ezekben az esetekben szerződésmódosítási vitáról van szó, ezért a módszer nem lehet azonos az üzleti életben megszokottal.

A részszámlák vizsgálata során a Hivatal megállapította, hogy az ELMŰ Rt. az éves számlázási rendszerének keretében a kibocsátott részszámlákon nem tünteti fel a fogyasztásmérő induló állását és ahhoz nem adja hozzá a leszámlázott összegnek megfelelő kWh mennyiségeket. Ennek következtében a fogyasztók a számla kézhezvételekor nem, vagy csak külön számítás elvégzése után tudják villamos energia felhasználásukat ellenőrizni.
Ezzel kapcsolatban is több panasz érkezett. A változtatástól a szolgáltató elzárkózott azzal az indokkal, hogy az utolsó leolvasott számla alapján, ami tartalmazza a mérőóra állást, ez követhető. Ezzel szemben a  fogyasztó viszont nem tudja, hogy mikor állították át az éves elszámolásra. Sok esetben a kezdeti időszakban több havi fogyasztásról szóló számlát is kapott és mindehhez nem tájékoztatták kellőképpen.

A vizsgálat megállapításai alapján a Hivatal a 38/2001. számú határozatában kötelezte az ELMŰ Rt.-t, hogy a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül
a lakossági fogyasztók részére kibocsátott részszámlán tüntesse fel
a.) az éves elszámolásra történő áttérés kezdeti időpontjában leolvasott fogyasztásmérő állását,
b.) tárgyhónapban számlázott villamos energia mennyiséget,
c.) következő leolvasási időpontot (hónapot vagy hetet), valamint
d.)azon fogyasztóknál, akik nem fogadták el a szerződésmódosítási ajánlatát, vagy időközben 
az ELMŰ Rt. eredeti ajánlatától eltérő eljárása (pl. évközi leolvasás és végszámlázás) miatt a szerződésmódosításra vonatkozó ajánlat elfogadása után azt visszavonják, állítsa helyre az eredeti állapotot.
A határozat végrehajtásáról a Hivatalnak 2001. augusztus 30-ig írásban kellett beszámolnia.

	A határozatban előírtak teljesítéséről a Magyar Energia Hivataltól kértem tájékoztatást:
Az ELMŰ Rt. az a-c.) pontokban említetteknek eleget tett. A d.) pontban foglaltakat csak részben teljesítette, abban az esetben, amikor a fogyasztó vállalta, hogy a mérőóra állását bejelenti, és a számlát csekken befizeti. A mérőóra havonkénti leolvasására és a díj beszedésére a szolgáltató szerződést kötött a Díjbeszedő Rt.-vel, így nem jellemzően ugyan, de ez az elszámolási mód is működik. A Hivatal e pontban meghatározott követelmények teljesítése érdekében újabb intézkedést nem tervez tekintettel arra, hogy az új elszámolási mód bevezetése óta már két év eltelt, és arra is, hogy a kétféle elszámolási mód fenntartása igen költséges, aminek az árra gyakorolt hatása is kedvezőtlen. Idősektől, mozgássérültektől panasz nem érkezett amiatt, hogy a mérőóra állást nem tudják bejelenteni, vagy a díjat befizetni. A bejelentések többsége amiatt történt, hogy az új rendszerben küldött részszámlák, vagy a végelszámolás túl magas fogyasztást illetve díjat tartalmazott. Ha a fogyasztó a havi leolvasás alapján történő elszámolást vagy annak visszaállítását kérte, kérelme teljesítése érdekében a Hivatal eljárt a szolgáltatónál.
	A fentiekkel kapcsolatban az alábbi megállapításokat teszem:
A Magyar Energia Hivatal által kezdeményezett vizsgálat megállapításaival és az ennek alapján tett intézkedésekkel egyetértek. A gazdaságosság és a biztonság szempontjából az éves elszámolásra való áttérést magam is indokoltnak tartom. 
Nem kétséges azonban, hogy ez csak a szolgáltató és a fogyasztó megállapodása alapján valósulhat meg. A Polgári Törvénykönyv 4. § (1) bekezdése alapján a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. A vizsgálat megállapításai alapján jól látható, hogy a szolgáltató által a fogyasztóknak küldött értesítés számos hiányossággal bírt, ami az ügyfelek félretájékoztatásához vezetett. 
Ezzel a mulasztással az  ELMŰ Rt. megsértette a jogbiztonsághoz való jogból származtatható tisztességes eljáráshoz való jogot, melyet jelen esetben a Ptk. rendelkezései fejtenek ki részletesen. Ugyanakkor a jóhiszeműség, a tisztesség, és az együttműködés a fogyasztótól is elvárható. Az éves elszámolásra való áttérés véleményem szerint nem okoz hátrányt a fogyasztónak.  A világon szinte mindenhol az éves elszámolási rendszer van elterjedőben éppen költségkímélő hatása miatt. Nálunk a Déldunántúlon Pécs kivételével, valamint az üdülőterületeken 25 éve alkalmazzák. A havonként küldendő részszámlán a becsült fogyasztás meghatározása a fogyasztóval való egyeztetés alapján történik és év közben a fogyasztási szokások megváltozása miatt bármikor módosítható.
	A kölcsönös együttműködés követelménye alapján a fogyasztóktól elvárható, hogy ha a havonkénti elszámolást választják, akkor az óraállást a szolgáltatónak a zöldszámon, vagy az erre a célra rendszeresített levelezőlapon bejelentsék. Így teljesülhetnek a Ptk. 240. § (3) bekezdésében foglaltak, vagyis a vitás vagy bizonytalan kérdéseknek közös megegyezés útján való rendezése olymódon, hogy a felek kölcsönösen engednek egymásnak.  Úgy gondolom, hogy jelen esetben a fogyasztó által tett engedmény nem hozza őt hátrányosabb helyzetbe annál, mint amikor a leolvasást minden hónapban lehetővé kellett tennie a szolgáltató megbízottja számára.
	Tekintettel a fentiekre és arra, hogy az ELMŰ Rt. az okozott sérelmet a Hivatal és a FVF közös vizsgálatának eredményeképpen orvosolta, további vizsgálatot nem tartok szükségesnek, és az ügyet lezárom.

Budapest, 2002. április 15.

Lenkovics Barnabás