OBH 4829/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal (Hivatal) a 8299/2000. számú határozatával a jogorvoslati jog kizárásával - annak tűrésére kötelezte, hogy feleségével közös tulajdonú bihartordai 469/2. helyrajzi számú házas ingatlanba a Püspökladányi Körzeti Földhivatal (Földhivatal) bemenjen, s ott "telekalakítási munkálatok részeként mérési munkákat végezzen".
	A beadvány alapján a jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bek.) valamint a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
Adatok, iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Földhivatalt.

Megállapított tényállás
	A Hivatal már említett számú 2000. szeptember 19-én kelt határozatával a Bihartordai Önkormányzat Polgármesteri Hivatal jegyzőjének kérésére engedélyezte az 1976. évi 24. törvényerejű rendelet (Tvr.) 21. §-ának (1), illetve (2) bekezdésére való hivatkozással, hogy - panaszos ingatlanán - a Földhivatal "telekalakítási munkálatok részeként mérési munkákat végezzen, ennek kapcsán az ingatlanra bemenjen".
	A határozat rendelkező részében rögzítésre került, hogy "E határozat jogerős, ellene jogorvoslatnak helye nincs.", továbbá, hogy "E határozat azonnali végrehajtását rendelem el."
	A határozat indokolásából az is kiolvasható, hogy ... "a kisajátítás feltételei fennállnak, a Tvr. 4. § (1) bekezdésének sz) pontja" alapján. A határozat indokolásában viszont nem került megjelölésre az a törvényhely, melyre a határozat ellen ... "jogorvoslatnak helye nincs" döntését alapította.
	Panaszos azt sérelmezte, hogy a Hivatal - határozata elleni jogorvoslati lehetőséget kizárta -, s úgy ítéli meg, hogy a kisajátítás kezdeményezésére az önkormányzat által költségesnek ítélt villanyoszlop áthelyezés elkerülése miatt kerül sor.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

A Tvr. 19. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs, a fél azonban a kisajátítási határozat bírósági felülvizsgálatát kérheti."
A Tvr. 21. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A kisajátításhoz szükséges előmunkálatokra engedélyt kell kérni. Az ingatlan tulajdonosa (kezelője, használója) ellenszolgáltatás nélkül köteles tűrni, hogy az engedélyezett előmunkálatokat elvégezzék."
A (2) bekezdés előírja, hogy "Az előmunkálatok elvégzése során okozott kárt meg kell téríteni."
A Tvr. végrehajtására kiadott 33/1976. (IX.5.) Mt. rendelet (R) 48. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Az előmunkálatok engedélyezését az előmunkálatokat végző szerv köteles kérni. A kérelemben meg kell jelölni az ingatlan adatait, a tulajdonos és a használó lakáscímét (telephelyét), az elvégezni kívánt előmunkálatokat és a kisajátítás célját."
A (2) bekezdés úgy szól, hogy "Az előmunkálatokat a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője engedélyezi. Az engedélyezés előtt a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője köteles elbírálni, hogy kisajátítás feltételei fennállnak-e; e feltételek hiányában a kérelmet el kell utasítani."
A (3) bekezdés szerint  "A megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője az előmunkálatokat engedélyező határozatában a kisajátítást kérő kérelmére - a kártalanításra vonatkozó szakvélemény [35. § (2) bekezdés b) pont] elkészítése céljából - szakértőt rendel ki."
A (4) bekezdés kimondja, hogy "Az előmunkálatokat engedélyező határozat azonnali végrehajtását lehet elrendelni."
	A vizsgálat feltárta, hogy a Hivatal említett határozata indokolásában megjelölt törvényhelyet - "Tvr. 4. § (1) bek. sz) pontja" - a hivatkozott törvény nem tartalmazza, továbbá hogy a határozatból hiányzik annak a jogszabályhelynek a megjelölése, amelyen a jogorvoslatról való tájékoztatás alapszik, továbbá hogy a jogorvoslati jogról való tájékoztatás téves.
	A vizsgálat megállapította, hogy a Hivatal mulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bek.), továbbá hogy a határozat sérti panaszos jogorvoslathoz való jogát (Alkotmány 57. § (5) bek.) is, mert panaszos jogorvoslati jogát kizárja, s ezáltal az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.
	A vizsgálat megállapítása szerint a Tvr. 19. § )1) bekezdésében foglalt rendelkezésből következően a kisajátítást megelőző előmunkálatok engedélyezéséről szóló határozat ellen csak államigazgatási úton nincs helye jogorvoslatnak. A határozat azonban - a jogszabály helyes értelmezése szerint - a közigazgatási perek általános szabályai szerint a bíróság által felülvizsgálható, ellentétben a Hivatal határozatában megjelenített álláspontjával.

Kezdeményezés
	Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére hivatkozással kezdeményezem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjénél, hogy megjelölt határozatát a hatályos jogszabályok rendelkezéseinek is megfelelően haladéktalanul módosítsa, továbbá kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételét követő 30 napon belül - tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a - Földhivatal, illetve a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal - vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin