OBH 4738/2000. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Kiskunlacháza Önkormányzatának a szociális ellátásokat szabályozó rendelete

Az eljárás megindulása
	A panaszos, hatgyermekes anya nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a kiskunlacházi önkormányzat a gyermekvédelmi támogatás iránti igényét elutasította, azzal az indokkal, hogy még nem lakik 12 hónapja a településen.
	Az Alkotmány 70/E § -ban biztosított szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl felkértem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét is az álláspontjának közlésére, és a szükségesnek tartott intézkedések megtételére.
	A beszerzett iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos és férje 2000. márciusában azzal a céllal adta el lakóházát, hogy a gyermekek után járó kedvezmények igénybevételével új lakás építésébe kezdenek. Ekkor azonban a férj szívinfarktusa miatt az építkezésről le kellett mondaniuk, és sürgősen egy használt lakást vásároltak Kiskunlacházán.
	Az ingatlanügylet és a férj egészségi állapotából következő jövedelemhiány nehéz anyagi helyzetbe hozta a családot, melynek tagjai közül egy főiskolás, három középiskolás, egyikük általános iskolába, a legkisebb pedig óvodába jár. 
	Az anya az önkormányzattól gyermekvédelmi támogatást igényelt, amelyet a Szociális és Népjóléti Bizottság elutasított. Annak indokaként azt hozták fel, hogy az önkormányzatnak a szociális ellátások szabályairól szóló 10/1999.(XII.01) számú rendelettel módosított 5/1993. számú rendeletének 4. § (1) bek. b./ pontja alapján: "a rendszeres támogatás megállapításának feltétele, hogy a kérelmező 12 hónapot meghaladó időszakban állandó lakóhellyel rendelkezzen Kiskunlacházán." A panaszos a kérelem benyújtásakor még csak néhány hónapja lakott a településen. A fellebbezését a képviselőtestület elutasította.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv.
3. § (1) A törvény hatálya - a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel - kiterjed a Magyarországon élő magyar állampolgárokra, az állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkező bevándorolt, valamint a magyar hatóságok által menekültként elismert személyekre.
•	Az 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 
(a továbbiakban: Gyvt: a kérelem benyújtásakor hatályos szövege)
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja, hogy elősegítse a gyermek családi környezetben történő ellátását, nevelését és megelőzze a gyermek kiemelését a családból.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
(3) A jövedelem megállapításánál a kérelem benyújtását megelőző hat hónap havi átlagát kell figyelembe venni. Ettől eltérni akkor lehet, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás vélelmezhető.
20. § (1) A rendszeres támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott szervnél terjeszti elő. (2) A rendszeres támogatás havi összege - gyermekenként - nem lehet kevesebb mint az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-a.
(3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit - a 19. §-ban meghatározottak alapulvételével - a települési önkormányzat képviselő-testülete évente legalább egyszer felülvizsgálja.
21. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket a rendeletében meghatározott mértékű rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíti (a továbbiakban: rendkívüli támogatás), ha a gyermeket gondozó család időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került. (2) Elsősorban azokat a gyermekeket kell alkalmanként rendkívüli támogatásban részesíteni, akiknek eltartásáról családja más módon nem tud gondoskodni, illetve alkalmanként jelentkező többletkiadások - különösen az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek családjával való kapcsolattartásának elősegítése, a gyermek nevelésbe vételének megszűnését követő gyámhivatali visszahelyezés, betegség vagy iskoláztatás - miatt anyagi segítségre szorulnak.
•	2000. évi CXXXIII. törvény a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről
106. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 19. §-ának (1) bekezdése és a §-t megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés lép:
"Kiegészítő családi pótlék "
19. § (1) A kiegészítő családi pótlék célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása, ennek révén a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése." 
(2) A Gyvt. 20. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
"(2) A kiegészítő családi pótlék havi összege - gyermekenként - a 2001. évben 4000 forint, 2002-ben 4200 forint. A 2002. évet követően a kiegészítő családi pótlék összegének emeléséről az Országgyűlés a költségvetésről szóló törvény elfogadásával egyidejűleg dönt."
(3) Ahol a Gyvt., valamint egyéb jogszabály rendszeres gyermekvédelmi támogatást említ, azon kiegészítő családi pótlékot kell érteni.
108. § (1) Ez a törvény a (2)-(7) bekezdésben foglaltak kivételével 2001. január 1-jén lép hatályba.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat az Alkotmánya 44/A. § értelmében a feladatkörében rendeletet alkothat, amely azonban nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az önkormányzati rendeletek törvényességi ellenőrzésére a közigazgatási hivatalok jogosultak és kötelesek.
	A panasz alapján felkértem az illetékes közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy tájékoztasson a törvényességi ellenőrzés eredményéről, illetve ha arra még nem került sor, úgy azt folytassa le. Amennyiben az ellenőrzés arra a következtetésre jutna, hogy a rendelet, illetve annak alkalmazása törvénysértő, úgy kezdeményezze mind a rendelet felülvizsgálatát, mind az egyedi ügy újratárgyalását a képviselő testületnél.
	A közigazgatási hivatal a 2000. december 11-i levelében felhívta a képviselő-testületet több hiányosság 2001. január 31-ig történő pótlására, illetve a 12 havi helybenlakást előíró szakasz hatályon kívül helyezésére. 
	Az önkormányzat képviselő-testülete a helyi szociális ellátások szabályairól szóló rendeletét a 3/2001.(IV.24.) számú rendeletével módosította, és a helybenlakásra vonatkozó 4. § (1) bek. b./ pontját 2001. május 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte.
	Az önkormányzat jegyzője 2001. májusában tájékoztatott, hogy a panaszos számára a Szociális és Népjóléti Bizottság a törvény módosítására tekintettel 2001. február 1-jétől kiegészítő családi pótlékot állapított meg.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat Szociális és Népjóléti Bizottsága a panaszos érdekében ugyan, de jogsértően járt el, amikor a még nem módosított önkormányzati rendelet (törvénysértő) előírásaival ellentétes döntést hozott. A bizottság akkor járt volna el törvényesen, ha a hatályos rendelete alapján másfajt támogatásban, például rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíthette volna a panaszost, és a rendelet módosítását követően - a Gyvt. 20. § (3) bekezdése értelmében - a kérelem benyújtására visszamenőleg állapítja meg a kiegészítő családi pótlékot.
	A jogszabályok - így az önkormányzati rendeletek - visszamenőleges hatályú hatályon kívül helyezésére csak az Alkotmánybíróság jogosult, ha azt állapítja meg, hogy a jogszabály alkotmánysértő volt, és azt a folyamatban lévő jogvitás ügyekben sem lehet alkalmazni.
	Az önkormányzat, miután a közigazgatási hivatal felhívására a rendeletét felülvizsgálta, a törvénysértőnek tartott szakaszokat a kihirdetést követő 7. nappal hatályon kívül helyezte.
	A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat rendelete az Alkotmány 70/E § -ban biztosított szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott, de a képviselőtestület a feltárt visszásságot rendezte. Az illetékes bizottság pedig e visszássággal előidézett anyagi hátrányt kívánta kompenzálni, amikor a még hatályos - bár törvénysértő - önkormányzati rendeletet megsértve a panaszos számára a kiegészítő családi pótlékot a rendelet módosítása előtt megállapította.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy a jogsértés olyan csekély súlyú, hogy amiatt a figyelem felhívásán túl további intézkedést nem tartok indokoltnak. A vizsgálatot a visszásság megállapítása mellett, ajánlás nélkül lezárom.

Budapest, 2001. július 5.

Takács Albert