OBH 4729/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy Miskolc Megyei Város Önkormányzatának rendelete szerint a védett övezetnek minősülő területen mozgáskorlátozottként gépkocsijával csak egy órát tartózkodhat. 

Alkalmazott jogszabályok
•	Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának 13/1998. (III. 30.) sz. rendelete a közterületek rendjéről
"6. § (3) A gépjárműforgalomtól védett övezetekbe csak erre a célra kiadott, vagy csak áthaladásra, vagy behajtásra, s ezzel együtt korlátozott várakozásra jogosító engedéllyel lehet behajtani. Behajtási engedély annak adható:
a.) aki a védett övezetben állandó bejelentett lakcímmel, főbérleti lakással, vagy önálló lakástulajdonnal rendelkezik,
b.) akinek a védett övezetben lévő intézményi tevékenysége céljához gépjármű használata szükséges,
c.) aki a védett övezetben telephellyel rendelkező vállalkozási tevékenységet folytat,
d.) akinek eseti jelleggel van indokolt szüksége a védett övezetbe történő behajtásra.
Az a.)-d.) pontokban felsorolt engedélyek csak akkor adhatók ki, ha a cél védett övezeten kívüli útvonalról, illetve közterületről nem közelíthető meg.
Lakossági, illetve intézményi behajtási engedély a fentiek mellett is csak annak adható ki, aki igazolja, hogy a védett övezeten belül közterületnek nem minősülő helyen parkolási lehetőséggel (hellyel) rendelkezik. 
...
(4) Lakossági és intézményi behajtási engedély csupán cél megközelítésére és elhagyására szolgál, a védett övezeten belül várakozásra nem jogosít, a behajtás időpont tekintetében nem korlátozott.
(5) Vállalkozói, illetve ideiglenes célra kiadott behajtási engedély alapján (ügyintézés, fel- és lerakodás, stb.) maximálisan 30 perc vehető igénybe oly módon, hogy az engedélyezett forgalmat, illetve más gépjármű mozgását ne akadályozza. Az ilyen engedély birtokosai részére a behajtás, illetve a már jelzett várakozás munkanapokon 06.00 - 10.00 óráig, illetve 18.00 - 19.00 óráig engedélyezett. 
...
(9) A védett övezetben külön behajtási engedély nélkül közlekedhetnek és a feladat ellátásáig a védett övezetben tartózkodhatnak:
- a megkülönböztető jelzéssel rendelkező járművek,
- figyelmeztető jelzéssel rendelkező, valamint a Miskolci Ingatlangazdálkodási Rt., Városgazda Kht., MIVÍZ Rt., REM Miskolc Kft., MIHŐ Kft., TIGÁZ Rt., ÉMÁSZ Rt., MVK Rt., MATÁV Rt., Magyar Posta Rt., Orvosi Ügyelet járművei. A szolgáltatást végző járművön a szolgáltató nevét, telephelyét fel kell tüntetni. A védett övezetben történő tartózkodás indokoltságát az ellenőrző szervek részére hitelt érdemlő módon (menetlevél stb.) a szolgáltató köteles igazolni.
- igazolvánnyal rendelkező mozgássérültek járművei, feltéve ha a behajtás ún. célforgalomnak minősül, de ez esetben sem haladhatja meg a várakozás az egy órát,
- az ellenőrzésre jogosult szervek járművei (Közterület-felügyelet, Rendőrség)."

Érintett alkotmányos jogok
•	"Alkotmány 70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
...
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti."

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzati rendelet által kijelölt védett övezetben a mozgáskorlátozottak csupán egy órát várakozhatnak. Az önkormányzat érintett rendelete a védett övezetbe való behajtásra, illetve várakozásra jogosultakat két csoportra osztja. Az első csoportba azok tartoznak, akik a védett övezetben állandó bejelentett lakcímmel, főbérleti lakással, vagy önálló lakástulajdonnal rendelkeznek, vagy a védett övezetben lévő intézményi tevékenységükhöz gépjármű használata szükséges. Nekik behajtási engedély csak abban az esetben adható, ha a védett övezetben közterületnek nem minősülő helyen parkolási lehetőséggel rendelkeznek, és engedélyük csak a cél megközelítésére szól, várakozásra nem jogosít. A mozgáskorlátozottaknak ebben a körben azt a kedvezményt biztosította az önkormányzat, hogy a lakossági behajtási engedélyhez díjmentesen juthatnak hozzá. Az első csoportba tartoznak még azok, akik a védett övezetben telephellyel rendelkező vállalkozási tevékenységet folytatnak, és azok is, akiknek eseti jelleggel van szüksége a védett övezetbe történő behajtásra. A vállalkozói, illetve ideiglenes célra kiadott behajtási engedély alapján maximálisan  30 perc vehető igénybe oly módon, hogy a gépjármű a forgalmat ne akadályozza. 
	Az említett első csoporthoz képest kedvezőbben szabályozta az önkormányzat a második kategóriába tartozó gépjárművek behajtási és várakozási lehetőségét, hiszen nem kötötte engedélyhez. A védett övezetben külön behajtási engedély nélkül közlekedhetnek a megkülönböztető jelzéssel rendelkező járművek, a figyelmeztető jelzéssel rendelkező, valamint a rendeletben felsorolt közszolgáltatók járművei, az igazolvánnyal rendelkező mozgássérültek járművei, és az ellenőrzésre jogosult szervek járművei. Ezek a járművek a feladatuk ellátásáig tartózkodhatnak a védett övezetben, kivéve a mozgáskorlátozottakat, akik esetén a várakozás nem haladhatja meg az egy órát.
	Az Alkotmánybíróság 30/1997. (IV. 29.) AB határozata szerint az Alkotmánybíróság "már számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. §-ának (1) bekezdését. Kialakult gyakorlata szerint az Alkotmány e rendelkezését a jogegyenlőség általános elvét megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte. Kimondta, hogy az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre terjed ki, abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között."
	A panaszos beadványa szerint hátrányos megkülönböztetéshez vezet az, hogy a rendeletben felsorolt szervek a feladataik ellátásig várakozhatnak a védett övezetben, míg a mozgáskorlátozottak csupán 1 órát. Az Alkotmánybíróság határozata értelmében a diszkrimináció tilalmának sérelme csak akkor állapítható meg, ha a jogalkotó azonos csoportok között tesz indokolatlanul különbséget. A rendelet szerint feladatuk ellátásig a felsorolt közszolgáltatást végző, vagy sürgősségi feladatot ellátó szervek tartózkodhatnak a védett övezetben. Ez a kör nem hasonlítható össze a lakosság mozgáskorlátozott tagjainak körével, hiszen nem azonos cél miatt van szükségük a behajtás lehetőségére. A mozgáskorlátozott gépkocsivezetők azok közé tartoznak, akiknek eseti jelleggel, ügyeik intézése miatt van szükségük behajtási lehetőségre. Amennyiben nem mozgáskorlátozott kíván eseti jelleggel behajtani a védett övezetbe, akkor ehhez engedélyt kell kérnie és a várakozás időtartama nem haladhatja meg a 30 percet. Velük összehasonlítva a mozgáskorlátozottakat kedvezményben részesítette az önkormányzat, hiszen engedély nélkül hajthatnak be a védett övezetbe és 1 órát várakozhatnak.
	A jogalkotói szabadság részét képezi a méltányosság eseteinek, a különböző kedvezményezetti körök meghatározásának lehetősége. Az önkormányzat a rendelet megalkotásakor több módon is kedvezményeket biztosított a mozgáskorlátozott gépkocsivezetők számára, ezzel hozzájárulva a mindennapos közlekedési nehézségeik megoldásához. A kedvezmények mértéke a jogalkotó megítélésétől függ és amennyiben a szabályozás módja alkotmányos elveket nem sért alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg.

Budapest, 2001. május 08.

Gönczöl Katalin