OBH 4687/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
		A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a nyíradonyi Ápolási Otthon által nyújtott ellátást kifogásolta. Levelében sérelmezte az orvosi jelenlét hiányát, az élelmezés színvonalát, valamint azt, hogy az otthonban nem különítik el egymástól a súlyos és kevéssé súlyos betegeket.
Az ügyben a vizsgálatot 2000. augusztus 28-án megindítottam.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban: Közigazgatási Hivatal) vezetőjét, és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva felkértem, ellenőrizze, hogy a fenntartó a szociális intézményt a működési engedélyben, valamint a vonatkozó jogszabályoknak és szakmai előírásoknak megfelelően működteti-e. Egyidejűleg felkértem arra, hogy vizsgálata eredményéről, annak befejezését követően adjon tájékoztatást.

Az érintett alkotmányos jog
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának
2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam,
70/D. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A vizsgálat megállapításai
	Az általam kért, és a Közigazgatási Hivatal vezetője által elrendelt, 2001. január 9-én, a megyei önkormányzat által kijelölt módszertani intézmény, az ÁNTSZ Debreceni Városi Intézte, valamint a Humán Fejlesztők Kollégiuma közreműködésével lefolytatott helyszíni vizsgálat megállapításai nem igazolták a panaszos beadványában foglaltakat.
	A vizsgálatot végző szakemberek szerint a véletlenszerűen kiválasztott heti étlaptervek az élelem kellő változatosságát, a napi anyagkiszabatok a mennyiségi megfelelőséget biztosították. Az előírtakhoz képest azonban kevesebb gyümölcsféleség található az étrendben.
	Az intéz	mény vezetőjéhez és az élelmezésvezetőhöz írt levelek hol dicsérnek, hol elmarasztalnak egy-egy étkezést, azonban az ellátottak többsége elégedett az élelmezéssel.
	Az orvosi alapellátást egy az intézettel szerződéses kapcsolatban álló háziorvos végzi heti hat órában. A kapott tájékoztatás szerint az orvos heti egy alkalommal, szerdán 14.00 órától tart rendelést az intézetben. Az ezen kívüli a sürgős, akut esetek ellátására bármikor hívható. A vizsgálatot végzők azonban - annak megállapításán túl, hogy az orvosi jelenlét megfelel a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SZCSM. rendelet előírásainak - indokoltnak tartják, hogy az orvosi jelenlét időben ütemezett legyen, és a jövőben legalább heti két alkalommal történjen.
	A helyszíni vizsgálat nem igazolta azt sem, hogy az otthonban nem különítik el egymástól a súlyos és a kevésbé súlyos betegeket. Az intézetben előfordul ugyan, hogy az ellátott állapotának javulása vagy az éppen üres helyre történő elhelyezés következtében egy kevésbé súlyos állapotban lévő ellátott átmenetileg a súlyosabb állapotban lévők közé kerül, de a lehetőségek változásával és alakulásával biztosítják a gondozottak megfelelő elhelyezését.
	A jelentésből megállapíthatóan azonban, annak ellenére, hogy az intézményben egyes osztályai túlzsúfoltsága miatt az egy ellátottra jutó négyzetméter nem felel meg a jogszabályok előírásainak az otthon határozatlan időre szóló működési engedéllyel rendelkezik.
	Abból, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet, a megkövetelt tárgyi feltételek hiányosságainak megszüntetésére 2002. december 31-ig ad lehetőséget a fenntartóknak, álláspontom szerint nem következik, hogy a szükséges tárgyi feltételek hiányában kiadható a határozatlan időre szóló működési engedély. Az előirt feltételek hiányában kiadott határozatlan idejű működési engedély sérti a jogállamiságból fakadó _ jogbiztonság alkotmányos elvét és visszásságot okoz a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.
	A fent hivatkozott rendelet 112. §-ának (4) bekezdése szerint az e rendelet hatálybalépése időpontjában jogerős működési engedéllyel rendelkező intézmény a 4. § a) és b) pontjában, 41. § (2) bekezdés f) pontjában, (4) bekezdésében, 42. §-ában, 68. § (4) bekezdésében, 93. § (3) bekezdésében, 94. § (1) bekezdés a) és e) pontjában, 105. § (2) bekezdés a), c) és d) pontjában foglaltaknak 2002. december 31-ig kell, hogy megfeleljen. A működési engedélyt kiadó közigazgatási hivatalnak azonban szem előtt kell tartania a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet előírásait is.
	Ez utóbbi rendelet 23. § (7) bekezdése értelmében, ha a szociális intézmény a felülvizsgálat időpontjában a működési engedély kiadásához szükséges feltételeknek nem felel meg, de az intézmény működtetése a székhelye, telephelye szerint illetékes jegyző - bentlakásos intézmény esetén a megyei önkormányzat főjegyzőjének - nyilatkozata szerint ellátási érdekből indokolt, a működési engedély ideiglenesen, további három évre kiadható. Az ideiglenes működési engedély éves bontásban tartalmazza azokat a feltételeket, amelyeket a fenntartónak teljesítenie kell.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a nyíradonyi Ápolási Otthon működésével összefüggésben megállapított hiányosság orvoslása érdekében azt ajánlom a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének, hogy vizsgálja felül és módosítsa az intézet határozatlan időre szóló működési engedélyét, és abban a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 23. §-ának (7) bekezdése alapján éves bontásban határozza meg azokat a feltételeket, amelyeket a fenntartónak teljesítenie kell.

Budapest, 2001. március 6.

Gönczöl Katalin