OBH 4679/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A bajai panaszos beadványában előadta, hogy a városi tömegközlekedés módosítását követően autóbuszmegállót létesítettek közvetlenül az ingatlana elé. Állítása szerint házának állagromlását az autóbuszforgalom okozza. Sérelmezi, hogy az autóbuszok zaja zavarja pihenését, a kipufogófüst miatt szellőztetni sem tud. Emellett a megállóban várakozó utasok szemetelnek, zajonganak.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján az alábbi kérdések megválaszolására kértem Baja Város jegyzőjét.
- Mi indokolta a megálló létesítését?
- Tett-e észrevételt a panaszos a buszmegálló megépítése ellen?
- Milyen sűrűséggel közlekedik a megállót használó autóbuszjárat?
- Van-e lehetőség a megálló áthelyezésére? Történt-e erre kísérlet?
- Milyen korösszetételű, illetve műszaki állapotú járművek közlekednek a vonalon?

A megállapított tényállás
	Baja Város Képviselő-testületének 212/1995. Kth. sz. "Megállapodás a Bács-Volán Rt-vel a helyi autóbuszközlekedésről" tárgyú határozatának 2. pontja szerint a testület az önkormányzat pénzügyi-gazdasági helyzetét figyelembevéve támogatja a jegyző helyi autóbusz közlekedés rendszerét érintő menetrend módosító intézkedését.
A menetrend módosítások jelentősen érintették a Szent László u. térségét, mivel a 9. sz. és a 3. sz. járatból a 3. sz. járatot részben megszüntették és a 9. sz. járattal együtt módosított útvonalon közlekedtetik. A módosított útvonal a Szent László u. olyan szakaszán halad, ahol korábban buszmegálló nem volt, ezért egy buszmegálló létesítése vált szükségessé.
	A megálló a Szent László u. 98/a. számú lakóház elé került, a kijelöléshez a Bács-Kiskun Megyei Közlekedési Felügyelet hozzájárult. A megálló kijelölésekor figyelembe kellett venni az útkereszteződéstől való védőtávolságot, a megállók közötti távolságot, a rágyaloglási távolságot, a kapubejárók, növények, közműoszlopok elhelyezkedését, valamint azt is, hogy a József Attila lakótelephez közel legyen.
	A panaszos a megálló építésével kapcsolatban több alkalommal tett észrevételt. 1996. november 22-én a megálló megszüntetését és áthelyezését kérte arra hivatkozva, hogy az utcára néző szobája falai a járműforgalom miatt tovább repednek, a buszmegállóhoz érkező utasok hangoskodnak, szemetelnek, a konvektor rácsát rongálják. A lakás szellőztetése a levegőszennyezés miatt nem lehetséges. A panaszos az épületben keletkezett külső és belső repedések lefényképezését is kérte.
	A jegyző válaszában ismertette a buszmegálló létesítésének okait, egyben tájékoztatta a panaszost, hogy az áthelyezést nem tartja megvalósíthatónak, megítélése szerint a jelenlegi helyszín megfelel a szabványnak és a közérdeknek.
	1997. október 28-án a Bács-Kiskun Megyei Közlekedési Felügyelet, a Bács-Volán Rt, a Rendőrkapitányság és a Polgármesteri Hivatal Városüzemeltetési Osztályának képviselői a panaszos részvételével helyszíni bejárást tartottak. Megállapították, hogy a megálló kialakítása közlekedésbiztonsági és jogi szempontból is megfelelő. Az esetleges áthelyezés jelentős költséggel járna, valamint megnőne a gyaloglási távolság is. Ezek alapján a résztvevők a megálló áthelyezését nem javasolták.
	A polgármesteri hivatal felkérése alapján eljáró igazságügyi szakértő összefoglaló véleménye szerint az épületben a buszmegálló létesítése műszaki károsodást nem okozott.
	A Bács-Volán Rt. vezérigazgatója forgalombiztonsági szempontból és a menetidő növekedése miatt nem támogatta a járat útvonalának megváltoztatását.
	1999. május 17-én a jegyző tájékoztatta a panaszost, hogy a megállóhelyet csak a Szent László u. 92. sz. ház elé lehetne áthelyezni. A ház tulajdonosa szóbeli hozzájárulását később írásban határozottan visszavonta. A jegyző közölte, hogy célszerűségi, költségvetési és forgalombiztonsági okok miatt az áthelyezésről nem intézkedik.
	A 9. sz. helyi járat munkanapokon és szombati napokon 30 percenként, vagy óránként, vasárnap kizárólag óránként közlekedik. A Bács-Volán Rt. a tömegközlekedést a vonalon 10-20 éves IKARUS 260 és a korszerűbb, 6 éves IKARUS 415 típusú autóbuszokkal biztosítja

Az ügy jogszabályi háttere
•	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
Tv. 8. § (1) A közúti közlekedéssel összefüggő állami és önkormányzati feladatok:
d) a tömegközlekedés működtetésének biztosítása.
9/A. § (11) A helyi tömegközlekedés menetrendjét a jegyző, a helyközi tömegközlekedés menetrendjét a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, illetve felhatalmazása alapján a Közlekedési Főfelügyelet hagyja jóvá; kihirdetésére - sajtó útján vagy más módon - a szolgáltató köteles.
12. § (6) A közúti forgalmi rend kialakításánál különös figyelmet kell fordítani a gyalogos átkelőhelyek elhelyezésére és megjelölésére, a közúti csomópontok és vasúti átjárók forgalmának szabályozására, a gyalogos- és kerékpáros forgalom biztonságára és - belterületen - a tömegközlekedés zavartalanságára. Fokozottan védeni kell a közúti forgalomban résztvevő gyermekeket, időskorúakat, valamint a mozgáskorlátozottakat és egyéb testi fogyatékosokat.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:(...) a helyi tömegközlekedés(...) biztosítása(...)

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos előkert nélküli, utcafronti telepítésű ingatlana aszfaltburkolatú városi gyűjtőút mellett fekszik. Az épület előtti járda és az úttest között zöldterület van, ennek részbeni burkolásával alakították ki az utasvárakozási területet. Az autóbuszok az úttest forgalmi sávjában állnak meg, autóbusz-öböl kialakítására nem került sor. Az úttest távolsága az épülettől mintegy 5 méter.
	Az igazságügyi műszaki szakértői vélemény azt állapította meg, hogy a buszmegálló létesítése az épületben műszaki károsodásokat nem okozott. Ettől függetlenül a tömegközlekedés által az épületben esetlegesen okozott károk miatt a panaszosnak természetesen lehetősége van kártérítés iránti kereset benyújtására a bíróságon.
	A megálló áthelyezését az érintett szervek nem tarják lehetségesnek. A megálló áthelyezése és az új útvonal kialakítása forgalombiztonsági és forgalomtechnikai problémákat is felvet. Az országgyűlési biztos nem foglalhat állást ilyen szakkérdésekben, ezért az érintett szervek erre vonatkozó álláspontját elfogadom. Eljárásom annak megállapítására irányult, hogy a Polgármesteri Hivatal a panaszt kellő alapossággal vizsgálta-e ki.
	A panaszosnak a megálló áthelyezését indítványozó beadványaira tett intézkedéseket megfelelőnek tartom. A Polgármesteri Hivatal Városüzemeltetési Osztálya az érintett szervek bevonásával helyszíni bejárást tartott; az állagromlás vizsgálatára műszaki igazságügyi szakértőt kért fel; valamint véleményt kért a Bács-Volán Rt-től a járat útvonal esetleges megváltoztatásának lehetőségeiről. A Hivatal álláspontjáról és az ügy fejleményeiről a panaszosnak megfelelő tájékoztatást adott. Vizsgálatom során figyelembe kellett vennem, hogy a helyi tömegközlekedés biztosítása - sok egyéb mellett - feladata önkormányzatnak.
	A fentiek alapján a polgármesteri hivatal eljárását megfelelőnek tartom, ezért azzal kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítok meg.
	Kétségtelen ugyanakkor, hogy az autóbuszforgalom - bár a járatsűrűség 30 percnél egyetlen időszakban sem gyakoribb - és különösen a megállóban várakozó utasok magatartása zavaró lehet. Az igazságügyi szakértő úgy fogalmaz, hogy "az ablak előtt megálló, tartózkodó busz zaja lehet zavaró, még az esetben is, ha annak hangereje, illetve zajszintje egyébként nem feltétlenül nagyobb az egyébként a panaszos által is állított, nagy közúti forgalom zajánál(...)."
	A szakértői vélemény részét képező fényképjegyzék 1. sz. fotóján jól látható, hogy az épület és az utasvárakozási terület között - két kisebb és egy nagyobb fa kivételével - nincs elválasztó növényzet. A szomszédos épület előttihez hasonló sövény esetleges telepítésével a káros környezeti hatások csökkenthetők, emellett telepített sövény alkalmas lehet a takarásra is. A távolságok és a fák elhelyezkedése pontos ismeretének hiányában a sövénytelepítés természetesen csak mint lehetőség merült fel.

Budapest, 2001. június 8.

Gönczöl Katalin