OBH 4625/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény előírása szerint az otthont nyújtó intézmények 40 fős gyermekotthonná alakításáról, illetőleg a gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekek családi környezetbe való kihelyezéséről a megyei önkormányzatnak fokozatosan, de legkésőbb 2002. december 1-jéig kell gondoskodnia.
	A Heves megyei munkalátogatásom során szerettem volna tájékozódni arról, hogy a törvény előírásainak megfelelően hogyan halad a nagy gyermekotthonok átalakítása,  a gyermekek  számára családias légkört nyújtó lakásotthonok kialakítása, a nevelőszülői hálózat fejlesztése, ezért felkerestem a Heves Megyei Önkormányzat Egri Gyermekotthonát, a gyámhivatalok munkatársaival konzultáltam.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
52. § A szakellátás keretében kell biztosítani az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek otthont nyújtó ellátását, a fiatal felnőtt további utógondozói ellátását, valamint a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára ) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást, b) a családi környezetébe történő visszahelyezését előkészítő, családi kapcsolatainak ápolását segítő családgondozást, vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését, c) a családjába történő visszailleszkedéshez, önálló életének megkezdéséhez szükséges utógondozást.
(2) Az otthont nyújtó ellátás során a fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, valamint a kora miatt sajátos szükséglettel bíró gyermek számára speciális ellátást kell biztosítani.
(3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.
(4) Az utógondozói ellátás keretében kell lakhatást és szükség szerint további ellátást biztosítani azon átmeneti vagy tartós nevelésből kikerült fiatal felnőttnek, akinek utógondozói ellátását a gyámhivatal elrendelte.
(5) A gyermeket akkor is megilleti az otthont nyújtó ellátás, ha a) iskolai nevelése és oktatása diákotthon, kollégium, b) gondozása fogyatékosokat ápoló-gondozó intézmény (a továbbiakban: más bentlakásos intézmény)
igénybevételével oldható meg.
(6) Az otthont nyújtó ellátást) a nevelőszülő a fenntartó támogatásával, ha ez nem lehetséges,
b) a gyermekotthon, vagy c) más bentlakásos intézmény a területi gyermekvédelmi szakszolgálat közreműködésével biztosítja.
54. § (1) Nevelőszülő az a nagykorú, cselekvőképes, büntetlen előéletű, a külön jogszabályban meghatározott felkészítő tanfolyamon eredménnyel részt vett személy lehet, aki személyisége és körülményei alapján alkalmas a nála elhelyezett gyermek kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítására, és a családjába történő visszakerülésének támogatására.
(2) Nem lehet nevelőszülő az, aki az e törvényben meghatározott feltételeknek nem felel meg, továbbá, akinek a szülői felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, és az sem, akinek szülői felügyeleti joga szünetel, kivéve, ha a szünetelés oka az, hogy a gyermek a különélő másik szülő felügyelete alatt áll.
(3) Hivatásos nevelőszülő az a nevelőszülő, aki a külön jogszabályban meghatározott képesítési előírásoknak megfelel.
(4) Speciális hivatásos nevelőszülő az a hivatásos nevelőszülő, aki a képesítési előírásoknak megfelel, és alkalmas a nála elhelyezett beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, szenvedélybeteg, illetve egyéb körülmény miatt sajátos ellátást igénylő gyermek kiegyensúlyozott nevelésének biztosítására és családjába történő visszakerülésének elősegítésére.
(5) A nevelőszülő - saját gyermekeit is beszámítva - legfeljebb 5 gyermeket nevelhet.
(6) A hivatásos nevelőszülő - saját gyermekeit is beszámítva - legalább 3, legfeljebb 8 gyermeket nevelhet.
(7) A speciális hivatásos nevelőszülő - saját gyermekeit is beszámítva - legfeljebb 5 gyermeket nevelhet.
(8) A nevelőszülőnél, a hivatásos nevelőszülőnél, a speciális hivatásos nevelőszülőnél (a továbbiakban: nevelőszülő) elhelyezendő gyermekek számának meghatározásakor figyelembe kell venni a gyermek fogyatékosságát, személyiségzavarát vagy az egyéb különleges nevelést indokoló körülményt.
(9) Különösen indokolt esetben a nevelőszülő kérelmére vagy beleegyezésével az (5)-(7) bekezdésben meghatározott gyermeklétszámtól - a gyermek érdekében - el lehet térni.
55. § (1) A nevelőszülő - jogszabályban meghatározott módon készített egyéni gondozási-nevelési terv alapján - a saját háztartásában nyújt teljes körű ellátást az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermeknek, valamint a fiatal felnőttnek.
(2) A nevelőszülő a gyámhivatal kirendelése alapján ellátja a gyámi feladatokat.
(3) A nevelőszülő a gyámhivatal határozata alapján biztosítja az általa nevelt gyermek kapcsolatát a kapcsolattartásra feljogosított szülőjével és közeli hozzátartozóival.
(4) A nevelőszülő tevékenységét a fenntartó szakmai tanácsadással, családgondozással és utógondozással segíti.
(5) A nevelőszülő tevékenységét a külön jogszabályban meghatározott nevelőszülői jogviszonyban végzi.
56. § (1) A nevelőszülőt az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek, valamint a volt gondozott fiatal felnőtt ellátására nevelési díj illeti meg. A nevelési díj legalacsonyabb összege - gyermekenként - az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 120%-a.
(2) A nevelési díj az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 140%-a, ha a nevelt gyermek a) a 132. § (1) bekezdésben meghatározott szerv által készített szakvélemény szerint súlyos beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarban szenved, b) tartósan beteg, illetőleg fogyatékos.
(3) A nevelőszülő a nevelési díj mellett külön ellátmányban is részesül a gyermek ruházatára, tankönyvére, tanszerére és a tanulmányai végzéséhez szükséges egyéb eszközökre, a gyermek költőpénzére, valamint a lakásfenntartás költségeinek kiegészítésére. Az ellátmány éves összege nem lehet kevesebb - gyermekenként - az éves nevelési díj 25%-ánál.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott külön ellátmányt elsősorban pénzben biztosítják, és a nevelési díjjal együtt havonta folyósítják.
(5) A nevelőszülő az (1)-(3) bekezdésben meghatározott juttatásokat kizárólag a gyermek megfelelő ellátására fordíthatja.
57. § (1) A gyermekotthon otthont nyújtó ellátást biztosít az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára.
(2) A gyermekotthon szükség esetén befogadja az (1) bekezdésben meghatározott gyermek saját gyermekét, valamint az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőttet, illetve annak gyermekét.
(3) A gyermekotthon ellátja a sajátos ellátást igénylő, gyermekvédelmi gondoskodás alatt nem álló 3. évét be nem töltött - egészségügyi okok miatt - rászoruló gyermek átmeneti gondozását, valamint befogadhatja a gyermek otthontalanná vált szüleit, a szociális válsághelyzetben levő várandós anyákat.
(4) A gyermekotthon az (1)-(3) bekezdésben foglaltak érdekében a) befogadja az átmeneti gondozást igénylő gyermeket, és a gyermek helyzetének rendezése érdekében kezdeményezi a szükséges intézkedéseket; b) gondoskodik az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek felvételéről, erről tájékoztatja a gyámhivatalt és a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot; c) befogadja az utógondozói ellátásban részesülő - a létfenntartását önállóan biztosítani nem képes vagy nappali tagozaton tanulmányokat folytató, vagy szociális (ápolást, gondozást, illetve rehabilitációt nyújtó) intézménybe felvételre váró - fiatal felnőttet;
d) biztosítja az általa elkészített egyéni gondozási-nevelési terv szerint az otthont nyújtó ellátást, továbbá - a gyámhivatal kirendelése alapján - a gyámi feladatok ellátását és az ellátás rendszeres felülvizsgálatának előkészítését, és ennek megfelelően da) elősegíti a gyermek és családja kapcsolattartását, a gyermek családjához történő visszatérését, ennek érdekében együttműködik a családdal, a családdal foglalkozó gyermekjóléti szolgálattal, a területi gyermekvédelmi szakszolgálattal és a gyámhivatallal, db) tájékoztatja a gyámhivatalt a gyermek és a szülő kapcsolattartásának alakulásáról, dc) felkészíti a gyermeket a családi életre és önálló életvezetésre, valamint előmozdítja, hogy a gyermek tanulmányai sikeres befejezésével, szakma elsajátításával, illetve előtakarékossággal készüljön az önálló életre, dd) utógondozást biztosít a volt gondozott gyermeknek, illetve fiatal felnőttnek.
(5) A gyermekotthon nevelőszülői hálózatot működtethet és elvégezheti az ehhez kapcsolódó felkészítést, családgondozást, valamint szakmai tanácsadást, nevelőszülői támogatást nyújthat.
(6) A gyermekotthon a területi szükségletekhez, valamint a külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályokhoz igazodóan alakítja ki szervezetét, nevelési, gondozási rendszerét. Az intézmény gondozási, nevelési alapdokumentuma a nevelés célját, alapelveit és módszereit tartalmazó szakmai program.
(7) A gyermekotthon alaptevékenységével összhangban szolgáltatást végezhet a lakosság számára (pl. gyermeküdültetés, gyermekek napközbeni ellátása, gyermekek átmeneti gondozása), a gyermekotthon szolgáltatása azonban nem veszélyeztetheti alapfeladatainak ellátását.
58. § (1) A speciális gyermekotthon, vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett, tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, szenvedélybeteg, illetve kora miatt különleges ellátást igénylő gyermeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt.
(2) A speciális gyermekotthon a gyámhivatal felkérésére bentlakásos ellátás keretében végezheti a gyermekek személyiségvizsgálatát is.
59. § (1) A gyermekotthon legalább 12, de legfeljebb 40 - önálló lakóegységben elhelyezett - gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja.
(2) A lakásotthon olyan gyermekotthon, amely legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja önálló lakásban vagy családi házban, családias körülmények között.
(3) A beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő gyermekek speciális gyermekotthona - korukra, egészségi állapotukra és fejlettségükre tekintettel - legfeljebb 15 gyermek otthont nyújtó ellátását, gondozását, habilitációját és rehabilitációját biztosítja.
(4) Ha a gyermekotthon kizárólag a fiatal felnőttek teljes körű utógondozói ellátását biztosítja, a gyermekotthon utógondozó otthonként működik.
92. § (1) Az átmeneti és a tartós nevelés megszüntetése vagy megszűnése után a gyámhivatal legalább egy év időtartamra elrendeli az utógondozást, melynek keretében elősegíti a gyermek, a fiatal felnőtt családi környezetébe való visszailleszkedését, illetve önálló életének megkezdését.
(2) Az utógondozást - a gyermekjóléti szolgálattal együttműködve - a gyermekotthon, illetve a területi gyermekvédelmi szakszolgálat gyermekvédelmi utógondozója végzi a társadalmi szervezetek, alapítványok, egyházi jogi személyek közreműködésével.
93. § (1) A gyámhivatal - a gyám (hivatásos gyám) javaslatára - a fiatal felnőtt kérelmére elrendeli a további utógondozói ellátását, ha létfenntartását önállóan biztosítani nem tudja, nappali tagozaton tanulmányokat folytat, illetve szociális bentlakásos intézménybe felvételét várja.
(2) A fiatal felnőtt az (1) bekezdésben meghatározott esetben továbbra is a nevelőszülő háztartásában, illetve a gyermekotthonban vagy utógondozó otthonban maradhat.
(3) Ha a fiatal felnőtt a megfelelő határidőn belül az utógondozói ellátást nem veszi igénybe és ennek okáról a nevelőszülőt vagy a gyermekotthon vezetőjét nem értesíti, az ellátást biztosító személy vagy intézmény megkeresi az illetékes gyámhivatalt és kezdeményezi az ellátás megszüntetését.
(4) Az utógondozói ellátásban részesülő nappali tagozaton tanulmányokat nem folytató munkaképes fiatal felnőtt köteles a megyei, fővárosi munkaügyi központtal együttműködni. A fiatal felnőtt további kötelességeit az intézmény házirendje állapítja meg.
(5) Megszűnik a fiatal felnőtt utógondozói ellátása a) az ellátás megszüntetésére vonatkozó bejelentést követő - a házirendben meghatározott - idő elteltével, b) a 24. évének betöltésével.
(6) A gyámhivatal az utógondozói ellátást megszünteti, ha a fiatal felnőtt a) ellátásának feltételei már nem állnak fenn, b) ellátását áthelyezés miatt más intézmény biztosítja, c) a házirendet többször súlyosan megsérti d) a nevelőszülőjével szemben elfogadhatatlan magatartást tanúsít.
156. (3) Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A megyei, fővárosi önkormányzat az otthont nyújtó intézmények átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2002. december 1-jéig gondoskodik.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A Heves Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálattól kapott statisztikai adatok szerint jelenleg 523 gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorút tartanak nyilván. Közülük 311-en három gyermekotthonban, egy speciális gyermekotthonban, egy általános iskola és diákotthonban és egy egyházi fenntartású leányotthonban nevelkednek. A többiek vagy a kalocsai, esztergomi, zalaegerszegi  speciális gyermekotthonban, más megye, vagy a főváros fenntartásában lévő gyermekotthonban élnek, esetleg előzetes letartóztatásban vannak.
	Az egri gyermekotthon eredetileg 140 férőhelyes volt. A nagy alapterületű és férőhelyű gyermekotthon átalakítása megkezdődött. Az épületben jelenleg a gyermekotthon vezetősége, a gazdasági részleg dolgozik. A helykihasználás miatt itt működik többek között a Heves Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat és annak 20 fős átmeneti otthona, nagykorúak garzon háza. A  gyermekotthon épületében ma mindössze két csoportnyi gyereket, illetve fiatal felnőttet gondoznak. A két lakórészt már családias jellegűvé alakították. Lakrészenként két hálószoba ( fiú és lány háló ) nappali-ebédlő, konyha és fürdőszoba található. 
	A lakórészek ellátmányukat saját maguk használják fel. Az étrendet közösen tervezik, délben és este főznek A gondozottak elhelyezése és ellátása megfelelő. Problémát a gondozottak személyes tárgyainak elhelyezése jelenti. A szekrényeken általában nincsenek lakatok, mind a gondozottak, mind a nevelők állítása szerint a lakatokat az ott élők leverik egymás szekrényéről. Aki kéri annak ismét felszerelik a lakatot. Az egri gyermekotthon kiváltása pályázaton nyert pénzből már 1996-ban megkezdődött. Ekkor két, 1997-ben négy családi házat vásároltak. A megye hat településén ( Egerszalók, Hevesaranyos, Verpelét, Egercsehi, Recsk, Kerecsend ) létesített lakásotthonban 46 kiskorú nevelkedik. A lakásotthonba helyezett gyermekekkel kapcsolatosan az a tapasztalat, hogy magatartásuk javult, környezetüket tisztán tartják, rész vesznek a házi munkákban. Tanulmányi eredményük jobb, szakmát tanulnak, az érettségi bizonyítvány megszerzése, vagy felsőfokú intézményben való továbbtanulás, mint célkitűzés sem ritka. A lakásotthonokban élő gyerekek integrálódnak a településen.
	A lakossággal megpróbálnak jó kapcsolatot kialakítani. Az intézmény igazgatójának az a véleménye, hogy mindenképpen a gyerekek érdekét szolgálja az, ha a nagy gyerekotthonokból lakásotthonokba kerülnek. A Heves Megyei Közgyűlés az egri gyermekotthon átalakítását 2001. december 31-éig tervezte, az anyaintézményben maximum 40 gyermek gyermekotthoni elhelyezéséről akart gondoskodni, újabb családi házakat nem akart vásárolni. Mostanában a korábbi koncepció felülvizsgálatával foglalkoznak. Valószínűleg gazdaságosabb lenne ugyanis a gyermekotthon épületét eladni, az itt működő intézményeket pedig máshol elhelyezni.
	A gyermekotthonok közül a Pétervásárán működő gyermekotthonban 55 férőhelyes, 40 fős gyermekotthonná való átalakítását 2000. december 31-ig tervezték. A gyermekotthon az átalakításra kétszer is adott be pályázatot, egyiken sem nyert, az önkormányzat anyagi fedezet hiányában nem tudta a gyermekotthon átalakítását megkezdeni. A következő évben ismét pályázatot nyújtanak be a gyermekotthon átalakítására, de ezzel az átalakítás tervezett határidejét már nem tudják tartani.
	A lőrinci gyermekotthon átalakítását 1999. augusztus 31-éig tervezték. Az  önkormányzat pénzügyi fedezetével 24 férőhelyes,  két önálló lakóegységgel rendelkező gyermekotthont alakítottak ki. Az otthon a törvényi előírásoknak megfelel, 1999. szeptember 30-án határozatlan idejű működési engedélyt kapott. 
	A HMÖ Speciális Gyermekotthona közös igazgatás alatt a fogyatékos gyermekek otthonával 40 férőhelyen a csecsemőket és óvodásokat is gondoz. Mivel a 15/1998. (IV. 30. ) NMr. a speciális gyermekotthonok létszámát 15 főben maximálta, ezért a megyei közgyűlés csak a gyermekotthon nevéből a  "speciális" szó kihagyását javasolta. Az intézmény átalakítását nem tervezik, mert az megfelel a törvény előírásainak.
	A HMÖ Óvoda-Általános Iskola és Diákotthona a közoktatási törvény hatálya alá tartozik. A fejlesztési javaslatok között szerepel, hogy az intézményt vagy többcélú közoktatási intézménnyé kell átalakítani, vagy  ha az átmeneti és tartós nevelt gyerekek átlaglétszáma a 15 főt meghaladja, akkor gondoskodni kell a gyermekek nevelőszülőnél, gyermekotthonban, vagy lakásotthonban való elhelyezéséről. A megvalósításra 2001-ig adtak határidőt.
	A megyei közgyűlés és a gyermekotthon igazgatójának tervei között szerepel a szenvedélybeteg, magatartási gondokkal küzdő kiskorúak részére speciális gyermekotthon létrehozása. Az otthon tanyán lenne, ahol a fiatalok kezelését munkaterápiával kötnék egybe. A speciális gyermekotthont pályázati pénzből és saját erőforrásból 2001-ben akarják átadni.
	A megyei közgyűlés új létesítményként 2001. december 31-ig Utógondozó Otthon létrehozását is tervezte azoknak a gyermekvédelmi gondoskodásból kikerülő fiatal felnőtteknek, akiknek semmilyen családi hátterük nincs. Folyó év júniusában ellátási szerződést kötöttek a BIOECO Alapítvánnyal utógondozói otthon létrehozására és működtetésére. A 28 személy  befogadására alkalmas " biofaluban " jelenleg 11 utógondozott fiatal él.
	A gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorúak közül 76-an 73 hagyományos nevelőszülőnél, 90-en 22 hivatásos nevelőszülőnél ( összesen 166 gyermek ) nevelkednek. A Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat eddig 9 csoportot indított a hagyományos nevelőszülők képzésére, ezt a 73 nevelőszülőből 57-en sikeresen elvégezték, októberben és novemberben még indul egy-egy csoport. Ezzel a Heves megyében dolgozó hagyományos nevelőszülők képzését befejezik. A 22 hivatásos nevelőszülő közül egy nem végezte el a tanfolyamot, ő Budapesten él, a fővárosban élő hivatásos nevelőszülők részére a közeljövőben indul képzés. A jobb, eredményesebb együttműködés érdekében a nevelőcsaládokkal párhuzamosan a segítő szakemberek is elvégezték a tanfolyamot. A nevelőszülői hálózat fejlesztésére a szakszolgálat toborzási tervet készített, amelyet november elején indítanak be. A nevelőszülői munkát eddig is népszerűsítették, újsághirdetéseket is adtak fel, de az eredményt nem tartják kielégítőnek. Heves kivételével a megye városaiból nem jelentkeztek nevelőcsaládok. A falvakból a magyar családok kis létszámban jelentkeznek, inkább a roma családok vállalnák ezt a munkát. Az egri városi gyámhivatal tapasztalata az, hogy a nevelőszülők kis létszámban jelentkeznek, sokszor olyan speciális igényekkel, amelyek nem a gondozott gyermekek érdekeit szolgálják. Az újonnan jelentkezők közül sok a nem alkalmas minősítés, a régebbi nevelőszülők közül is többen mutatkoztak alkalmatlannak. Az egri gyermekotthon igazgatójának véleménye szerint a nevelőszülőktől sok gyerek kerül vissza, ezek a gyerekek sokszor tartósan rossz pszichés állapotba kerülnek.
	A Heves megyei munkalátogatásom során szerzett tapasztalatok, a városi és a megyei gyámhivataltól és a területi gyermekvédelmi szakszolgálattól kapott információk alapján megállapítottam, hogy a megyében a nagy létszámú gyermekotthonok 40 fős gyermekotthonná alakítása, illetve a gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorúak családot pótló környezetbe való kihelyezése ( lakásotthon, nevelőszülő ) részben a tervezettnek megfelelően történik.
	Az előzetes tervezés szerint eddig csak a pétervásárai gyermekotthon 2000 december 31-éig tervezett átalakítását nem tudják megvalósítani, az egri gyermekotthon teljes " kiváltását " pedig az eredetileg tervezettől eltérően kívánják megoldani. A gyermekvédelmi törvény által 2002. december 31-ig szabott határidő még nem telt le. A megyei önkormányzat fenntartásában működő többi gyermekotthon a törvényi előírásoknak megfelelően működik. A speciális gyermekotthon létrehozására előírt határidő még nem telt le. A gyermekvédelmi gondoskodásból kikerült fiatal felnőttek utógondozó otthona pedig már működik. A nevelőszülői hálózat fejlesztése a megyében folyamatos.
	A gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorúak alkotmányos jogai Heves megyében a gyermekotthonok átalakítása során nem sérülnek, ezért a vizsgálatot az Obtv 27.§ (1) bekezdésének értelmében ajánlás nélkül lezárom.

Budapest, 2000. október 25.

Gönczöl Katalin