OBH 4624/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Pásztor Imre
Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	2000. október 4-6. között kihelyezett ügyfélfogadással egybekötött munkalátogatásra került sor Heves megyében. Az Országgyűlési Biztosok Hivatalába egy korábban érkezett egyedi panasz adott okot arra, hogy élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással, megvizsgáljam a polgári szolgálat teljesítésének engedélyezése iránt benyújtott kérelmek intézésének gyakorlatát a megyében.

A megállapított tényállás
	A Heves Megyei Közigazgatási Hivatal 1999. évi beszámolója szerint 1999-ben 240 fő terjesztett elő polgári szolgálat teljesítésének engedélyezése iránti kérelmet. A hivatal 27 kérelmet utasított el, mert az ügyben keletkezett iratok alapján megállapítható volt a lelkiismereti okra való hivatkozás alaptalansága, vagy az ügyfél nem lelkiismereti ok miatt kéri az engedély megadását. Elutasító határozatot hoz a hivatal ha kiderül, hogy a kérelmezőt korábban erőszakos bűncselekmény elkövetése miatt elítélték, ha a sorozási időszakban őrző-védő munkakört lát el egy ilyen rendeltetésű cégnél, esetleg önvédelmi fegyvertartási engedélye és fegyvere is van.
	Az 1999-ben elutasított határozatok közül négy ellen érkezett fellebbezés, melyből három esetben a Szociális és Családügyi Minisztérium az első fokú határozatot helybenhagyta, míg a negyedik ügyben a fellebbezés elbírálása az 1999. évi beszámoló készítésének idején még folyamatban volt. Egy alkalommal került sor a kérelmet elutasító döntést tartalmazó közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatának kezdeményezésére, amely perben ítélet még nem született.
	A 2000. évi adatok tanúsága szerint 2000. október 2-ig 189 kérelem érkezett a Hivatalhoz. Az eddig elbírált kérelmek közül 125 esetben engedélyezték a polgári szolgálatot, 46 esetben elutasító határozatot hoztak, 4 kérelem ügyében pedig az eljárás megszüntetésére került sor.
	Ha az ügyfél beadványában a polgári szolgálat engedélyezését ugyan lelkiismereti okra hivatkozással kéri, azt azonban nem indokolja meg, a közigazgatási hivatal hiánypótlásra szólítja fel. Amennyiben az ügyfél ennek nem tesz eleget, a hivatal az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján határoz.
	Olyan esetekben, amikor az ügyfél nem lelkiismereti ok miatt nyújt be kérelmet, a hivatal elutasító határozatot hoz, azonban iránymutatást ad a kérelmezőnek a rendelkezésre álló további lehetőségekről. (pl. egészségügyi indoknál orvosi vizsgálat elvégzése vagy a szolgálathalasztás kérelmezéséről való tájékoztatás)
Amennyiben a kérelem elutasítását követően új, értékelhető körülmény merül fel, nincs akadálya az eljárás ismételt lefolytatásának. Ha a sorköteles a polgári szolgálat teljesítésére vonatkozó engedélye ellenére bevunul, a hivatal visszavonja az engedélyt.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 
115. § (1) bekezdése szerint a fegyver nélküli katonai szolgálat, illetőleg a polgári szolgálat teljesítésének engedélyezése iránti kérelmet - a (3) bekezdés kivételével - a katonai szolgálatot még nem teljesített hadköteles a katonai nyilvántartásba vételt követően, legkésőbb a katonai eskü letételéig nyújthatja be. 
A (2) bekezdés értelmében a kérelmet a hadkiegészítő parancsnokhoz vagy a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatalhoz, illetőleg a bevonulás után az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani. A kérelemhez a jogszabályban meghatározott adatokat tartalmazó formanyomtatványt csatolni kell.
A 116. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a fegyver nélküli katonai, illetve a polgári szolgálat teljesítésére vonatkozó engedély iránti kérelmet a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője bírálja el. A hadkiegészítő parancsnokság az eljárásban ügyfélként vehet részt.
A (2) bekezdés értelmében a fegyver nélküli katonai, illetve a polgári szolgálat teljesítésére vonatkozó engedély iránti kérelmet el kell utasítani, ha a körülményekből a lelkiismereti okra való hivatkozás alaptalansága megállapítható. Ha ezt az eljáró szerv megállapítani nem tudja, az engedélyt meg kell adnia.
A (3) bekezdés úgy szól, hogy a (2) bekezdés alkalmazása szempontjából lelkiismereti oknak kell tekinteni minden olyan indokot, amely összefügg a kérelmező személyiségét meghatározó valamely lényeges vallási, erkölcsi vagy egyéb természetű meggyőződéssel.
A (4) bekezdés c) pontja szerint a (2) bekezdés szerinti körülményeknek kell tekinteni különösen azt, ha a hadköteles olyan személy vagy dolog elleni erőszakos bűncselekményt követett el, illetve más olyan erőszakos magatartást tanúsított, amelyből alaposan lehet arra következtetni, hogy a katonai szolgálat teljesítése lelkiismereti meggyőződésével nem lehet ellentétes.
Az (5) bekezdés alapján a fegyver nélküli katonai, illetve a polgári szolgálat engedélyezésére irányuló eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályai irányadók.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Alkotmány 
2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az 57. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

A vizsgálat megállapításai
	A közigazgatási hivatal hatósági főosztályán kialakult gyakorlat szerint a polgári szolgálat engedélyezésével kapcsolatos eljárással több ügyintéző is foglalkozik. Munkatársaim megbeszélést folytattak a hatósági főosztály vezetőjével, osztályvezetőjével és az eljáró ügyintézőkkel, valamint megvizsgáltak néhány kérelmet elutasító, illetve a polgári szolgálatot engedélyező határozatot.
	Megállapítható, hogy mind a vezető, mind pedig az ügyintéző köztisztviselők rendkívül felkészültek, széleskörű szakmai ismeretekkel rendelkeznek. Valamennyi megvizsgált határozat megfelelt az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben meghatározott követelményeknek. A határozatok indokolása alapos, elutasítás esetén annak oka egyértelműen kiderül. Amennyiben a kérelem tartalma indokolja, a hivatal a határozatban további tájékoztatást is ad az ügyfélnek.
	Összességében megállapítottam, hogy a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal a polgári szolgálat teljesítésére vonatkozó engedély iránti kérelmek tárgyában a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően jár el, ezért alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítok meg.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin