OBH 4572/2000., OBH 4632/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós 

Az eljárás megindulása
	Több panaszos egymástól különálló beadványában a Reménysugár Habilitációs Intézet nagytétényi telephelyének felszámolását sérelmezte.
Az ügyben a vizsgálatot 2000. október 9-én megindítottam.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Szociális és Családügyi Minisztérium Családpolitikai Helyettes Államtitkárát (a továbbiakban: Államtitkár), és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 18. § (2) bekezdésére hivatkozva felkértem, hogy részletesen tájékoztasson az otthonnal kapcsolatban végzett vizsgálatairól, azok megállapításairól, továbbá az általa tett vagy tenni kívánt intézkedésekről.

Az érintett alkotmányos jogok
1. A jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. [Alkotmány 2. § (1) bek.]
2. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog: "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez." [Alkotmány 70/D. § (1) bek.]
"Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg." [Alkotmány 70/D. § (2) bek.]
3. A szociális biztonsághoz és ellátáshoz való jog: "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak." [Alkotmány 70/E. § (1) bek.]

A vizsgálat megállapításai
	Az Államtitkár által adott tájékoztatás szerint a Reménysugár Habilitációs Intézet két telephelyen (Bp XXII. Kápolna u. 3. szám alatt és a Nagytétényi Kastély épületének egyik szárnyában működik. A férőhelyek száma a két telephelyen összesen 190 fő.
	Az intézet nagytétényi részlegének kiváltása évek óta szerepel a fenntartó Szociális és Családügyi Minisztérium terveiben, mert az épület korszerűtlen és rossz állapotú. Az elvégzett számítások alapján megállapították, hogy az épület felújítása, korszerűsítése indokolatlan többletkiadásokat eredményezne, ezért úgy döntöttek, hogy a nagytétényi épületszárnyat kiváltják. Az itt elhelyezett személyek egy részét  - fővárosi illetékességükre tekintettel – a Fővárosi Önkormányzat által fenntartott fogyatékosok ápoló-gondozó otthonában kívánják elhelyezni, a fennmaradó férőhelyek visszapótlására pedig új beruházási programként, új pavilont építenek.
	A Szociális és Családügyi Minisztérium megkeresésére a Fővárosi Főpolgármesteri Hivatal a fővároshoz legközelebb eső intézetében, Tordason 40 férőhelyet biztosított, további 10 személy áthelyezésére a főváros fenntartásában működő más ápoló-gondozó otthonban került sor. A tordasi intézményre egyebek mellett azért esett a minisztérium választása, mert ott idén adták át azt a címzett támogatás igénybevételével felépült, korszerűen berendezett és felszerelt új intézményi részleget, ahol a jobb képességű fiatalok rehabilitációjára, minőségileg jó körülmények között nyílik lehetőség.
	A Szt. 113/C. § (1) bekezdése értelmében a fogyatékos személyek otthonában élő felnőtt személy állapotát folyamatosan figyelemmel kell kísérni. A 112. § (3) bekezdése szerinti szakértői bizottság az ápoló, gondozó otthonban ellátott fogyatékos személy állapotát, annak változását ötévenként felülvizsgálja. A szakértői bizottság felülvizsgálatának eredményéről az intézmény vezetője tájékoztatja az ellátást igénybe vevő személyt, annak hozzátartozóját, törvényes képviselőjét.
	A hivatkozott jogszabályhely (2) bekezdése értelmében a fogyatékos személy állapotának vizsgálatát a más intézménybe történő áthelyezése előtt az (1) bekezdésben meghatározott időtartamtól függetlenül el kell végezni. Az új intézménybe kerülést követő fél éven belül az intézmény a fogyatékos személyről részletes gyógypedagógiai felmérést végez és ennek alapján elkészíti egyéni fejlesztési tervét. Az előírások értelmében az intézet az áthelyezések előkészítéseként az intézet szakértő bizottsággal vizsgáltatta felül az érintett fogyatékos személyek állapotát, képességeit, annak érdekében, hogy egyértelmű legyen az áthelyezésre alkalmas személyek köre. A szakértő bizottság a lakók státusának meghatározásakor az intézmény lakótereit “elhelyezésre alkalmatlannak” találta.
	Az Szt. 106. §-ának h.) pontja szerint a bentlakásos szociális intézmény vezetője köteles értesíteni, illetve tájékoztatni a jogosultat és az általa megjelölt hozzátartozóját az áthelyezés kezdeményezéséről, illetőleg kérelmezéséről. A kapott tájékoztatás szerint az intézet vezetése a hozzátartozók számára három alkalommal tartott szülői értekezletet, amelyeken tájékoztatták az érintetteket az áthelyezés indokairól, módjáról, valamint a szakértői bizottság által kialakított véleményekről. Az értekezleten részt vett a Szociális és Családügyi Minisztérium munkatársa is. Az értekezleteken a hozzátartozók szinte egybehangzóan ellenezték az áthelyezést, függetlenül attól, hogy gyermekük állapota lehetővé tette-e az áthelyezést, vagy sem. A szülők többsége az új intézmény fővárostól való távolsága miatt (30 km) emelt kifogást. Az Államtitkár válaszában kitért arra is, hogy a közlekedési nehézségek kiküszöbölésére az intézet egy hónapban egy alkalommal gépkocsit biztosít a hozzátartozók részére.
	A szülői értekezleten a hozzátartozók tájékoztatást kaptak arra vonatkozóan, hogy egyetlen olyan személy áthelyezésére sem kerülhet sor, akit a szakértői bizottság nem javasolt, akinek látogatása illetve hazavitele nem oldható meg, továbbá akinek egészségi állapota nem teszi lehetővé a másik intézetben történő gondozást.
	Az államtitkár tájékoztatott arról is, hogy az áthelyezések lebonyolításával egyidejűleg tárgyalást folytatnak Budapest Főváros XXII. kerületi Önkormányzatával a nagytétényi kastélyépület elhagyása esetére biztosított ingatlan kijelölésével kapcsolatban. Az ingatlan kiválasztását követően sor kerülhet egy olyan új pavilon felépítésére, ahol megfelelően korszerű körülmények közé kerülhetnek az intézetben elhelyezésre kerülő súlyosan és halmozottan sérült személyek.
	   
	Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Jelen ügy vizsgálata során, a rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, az otthon lakóinak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos joga illetve a gondozottak szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos joga.
	Az ügyben eljáró szervezetek részéről elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem ezért ajánlást nem teszek, és az ügyben folytatott vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 2000. november 15.

Gönczöl Katalin