J e l e n t é s 
az OBH 4571/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos 1999-ben fordult először az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, beadványában Halásztelek Nagyközség Önkormányzatához helyi adó megfizetésével kapcsolatban benyújtott méltányossági kérelmének elbírálását sérelmezte. Az OBH 3145/1999. számú ügyében az országgyűlési biztos kezdeményezéssel élt a jegyzőnek.
2000-ben panaszos újabb kérelemmel fordult az országgyűlési biztoshoz. Kérelmében ismételten Halásztelek Nagyközség Önkormányzatának a helyi adó, és Balatonfenyves Község Önkormányzatának idegenforgalmi adó megfizetése iránti méltányossági kérelme elbírálását sérelmezte. Kérte továbbá a vizsgálatot balatonfenyvesi üdülője birtokháborításával kapcsolatban két okból. Egyrészt szomszédja házának ereszcsatornájából közvetlenül az ő telkére folyik a csapadékvíz, a ház tulajdonosa többszöri kérésre sem tett semmit. Ezt követően kérte az önkormányzat segítséget, de véleménye szerint ezt követően sem történt előrelépés. Másrészről a telke előtt húzódó út szintjét annak felújítása során megemelték, ezért a csapadékvíz a ingatlanra folyik és tönkre teszi a kertkaput.
A vizsgálat az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanújával indult. 

A megállapított tényállás
Vizsgálatomat két részre bontottam, egyrészt tájékoztatást kértem Halásztelek Nagyközség Önkormányzatától az országgyűlési biztos korábbi vizsgálatától eltelt idő óta panaszosnak helyi adó megfizetésével kapcsolatban benyújtott méltányossági kérelmeiről, másrészről Balatonfenyves Község Önkormányzatától a birtokháborítással, valamint az idegenforgalmi adó megfizetésével kapcsolatos kérelmekről és határozatokról.

Halásztelek Nagyközség jegyzője megküldte panaszos helyi adókkal kapcsolatos méltányossági kérelmeit, valamint a született határozatokat. 
Panaszos 32.777 Ft építményadó hátralék és késedelmi pótlék elengedése iránt az év folyamán két alkalommal előterjesztett kérelmét (ügyszám: 65-2/2000, 65-5/2000) a jegyző határozatában elutasította.
Panaszos minden esetben a határozatot megfellebbezte a képviselő-testületnél, a képviselő-testület - 65-5/2000. számú ügyben hozott másodfokú - határozatát, mint jogszabálysértőt a Pest Megyei Bíróságon megtámadta.
A bíróság ítéletében a határozatot hatályon kívül helyezte és a képviselő-testületet új eljárásra utasította.
Az önkormányzat megismételt eljárásában nem tudott környezettanulmányt készíteni, mivel panaszos az előzetes kiértesítés ellenére nem tartózkodott otthon, a szomszédok elmondása szerint a lakásban nem tartózkodik életvitelszerűen. A képviselő-testület határozatában panaszos kérelmét ismételten elutasította, indokolásában kitért az ügyfélnek az eljárást hátráltató magatartására, valamint nyomatékosan figyelembe vette panaszos vagyoni helyzetét (panaszosnak Halásztelken egy lakóingatlan, két garázs, Pécsett egy lakóingatlan és Balatonfenyvesen egy nyaralóingatlan van a tulajdonában). Kiemelte azt is, hogy kérelmező nyugdíja meghaladja a nyugdíjminimumot. Mivel panaszos bejelentett állandó lakóhelye 1993. óta Pécsett van, a helyi rendelet szerint adókedvezmény nem biztosítható számára.
Az önkormányzat 2001. május 25-én kelt határozatában (ügyszám: 1156-4/2001/1195) panaszos építményadójának mértékét 50%-kal csökkentette arra tekintettel, hogy 2000. március 14-ével panaszos tartózkodási helyet létesített Halásztelken. Panaszos a határozatot megfellebbezte és kérte méltányosságból az építményadó teljes összegének elengedését. E kérelmét elutasították, tekintettel vagyoni helyzetére (a tulajdonában lévő ingatlanok száma, valamint nyugdíja mértéke).
Az önkormányzat 2000. augusztus 29-én kelt határozatában (ügyszám: 65-3/2000) panaszos építményadó csökkentésére irányuló kérelmét elutasította a jegyző, tekintettel arra, hogy panaszos nem állandó lakos Halásztelken. A megfellebbezett határozatot a képviselő-testület jóváhagyta.
Tekintettel arra, hogy panaszos több beadványában vitatta az önkormányzat azon álláspontját, hogy állandó lakóhelye nem Halásztelken van, ez pedig a helyi adó mértékének megállapítása, illetve a kedvezmények megadása szempontjából mértékadó, tájékoztatást kértem a Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatalától (a továbbiakban: Hivatal).
A Hivatal úgy tájékoztatott, hogy panaszosnak 1991 október és 1993 október között volt állandó lakóhelye Halásztelken, 1993 októbere óta pécsi állandó lakos. Tartózkodási helye 1972-1996 között volt Halásztelken, ez 1996-ban megújítás hiányában megszűnt. Panaszos 2000. márciusban ismét bejelentette halásztelki címét tartózkodási helyként, ez jelenleg is fennáll.

Balatonfenyves Község jegyzője úgy tájékoztatott, hogy panaszos idegenforgalmi adóval kapcsolatos kérelmével 1996 óta több alkalommal foglalkozott. 723-7/2000 számú határozatával az adó mérséklésére irányuló kérelmet elutasította, tekintettel kérelmező vagyoni helyzetére és nyugdíjának mértékére. Panaszos a döntést megfellebbezte, a képviselő-testület a határozatot helyben hagyta. Ezt követően a kérelmező a Somogy Megyei Bíróság előtt támadta meg a sérelmes határozatot, a bíróság ítéletében a keresetet elutasította.
Panaszos 2001. évben ismételten idegenforgalmi adó mérséklésére irányuló kérelmet terjesztett elő, amelyet a jegyző - a korábbi határozatához hasonló indokolással - elutasított. 
A szomszédtól átfolyó csapadékvíz problémájával kapcsolatban a jegyző előadta, hogy mivel a birtokháborítás egy éven túli, az ügy bíróságra tartozik.
Az útról az ingatlanra folyó vízzel kapcsolatban az önkormányzat azon az állásponton van, hogy ennek megoldásában nem tud segítséget nyújtani, tekintettel arra, hogy ehhez az utat át kellene építeni, amelynek az anyagi keretei nem állnak rendelkezésre.
A jegyző mind a két kérdéssel kapcsolatos álláspontjáról egy levélben tájékoztatta panaszost.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel
Tv. 32. § (1) A közúthálózat országos közutakból és helyi közutakból áll. Az országos közutak az állam tulajdonában, a helyi közutak - beleértve a kerékpárutakat is - a települési önkormányzatok tulajdonában vannak. Az egyéb jogi személyek, a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, valamint a magánszemélyek tulajdonában álló területen levő utak: magánutak. Magánútnak kell tekinteni az állam vagy az önkormányzat tulajdonában álló területen levő, közforgalom elől elzárt utat, továbbá az állam tulajdonában és a vízügyi igazgatóságok kezelésében levő elsőrendű árvízvédelmi fővonalakon a kerékpáros forgalom számára megnyitott utat is.
Tv. 33. § (1) A közút kezelői:
c) a helyi közutak tekintetében a helyi önkormányzat; a koncessziós szerződés alapján működtetett helyi közutak és műtárgyaik tekintetében a koncessziós társaság, illetőleg a 9/B. § (3) bekezdése szerint szerződés alapján azzal megbízott gazdálkodó szervezet;

1990. évi XCI. törvény az adózás rendjéről
49. § (3) A helyi adók, az önkormányzat költségvetése javára más törvényben megállapított adó, továbbá az adók módjára behajtandó köztartozások ügyében - törvényben meghatározott esetben - első fokon az önkormányzati adóhatóság jár el.
75. § (2) Az adóigazgatási eljárás különösen a következőkre irányul:
a) adóalap, adó (adóelőleg), adómentesség, adókedvezmény, adófizetési kötelezettség vagy jogkövetkezmény megállapítására,
82. § (1) Az adóhatóság a magánszemély kérelme alapján az őt terhelő adótartozást - a magánszemélyt terhelő járuléktartozás kivételével -, valamint a bírság- vagy pótléktartozást mérsékelheti vagy elengedheti, ha azok megfizetése az adózó és a vele együtt élő közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti.
(4) A helyi adót, az adótartozást az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek alapján az önkormányzati adóhatóság mérsékelheti vagy elengedheti.
86. § (1) Az adóhatóság másodfokú jogerős érdemi határozatát a bíróság az adózó kérelmére jogszabálysértés esetén megváltoztatja vagy hatályon kívül helyezi, és ha szükséges, az adóhatóságot új eljárás lefolytatására utasítja. Érdemi határozatnak minősül - a fizetési halasztás és részletfizetés engedélyezése tárgyában hozott határozat kivételével - minden, az adókötelezettséget (9. §) érintő, az adózó, az adó megfizetésére kötelezett személy jogát, kötelezettségét megállapító határozat.

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
138.§ (3) A települési önkormányzat képviselőtestülete:
i) dönt a helyi adókkal kapcsolatos méltányossági kérelmek ügyében hozott határozatok ellen irányuló fellebbezésekben.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: (...) a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, (...) a helyi közutak és közterületek fenntartása,

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok - a külön jogszabályokban a polgármester, illetve a jegyző hatáskörébe utalt feladatok kivételével - a képviselő-testület, a főváros esetében a fővárosi önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartoznak.
16. § (1) A vizek kártételei elleni védelem érdekében szükséges feladatok ellátása - a védőművek építése, fejlesztése, fenntartása, üzemeltetése, valamint a védekezés - az állam, a helyi önkormányzatok, illetve a károk megelőzésében vagy elhárításában érdekeltek kötelezettsége.

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
26. § (1) A közlekedési és közműelhelyezésre szolgáló terület az országos és a helyi közutak, a kerékpárutak, a gépjármű várakozóhelyek (parkolók) - a közterületnek nem minősülő telkeken megvalósulók kivételével -, a járdák és a gyalogutak, mindezek csomópontjai, vízelvezetési rendszere és környezetvédelmi létesítményei, a közforgalmú vasutak, vízi és légi közlekedés, továbbá a közművek és a hírközlés építményeinek elhelyezésére szolgál.
47. § (8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(3) A büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.
(4) Senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bűncselekmény.
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatomat három tárgykörre bontottam. Egyrészt vizsgáltam Halásztelek és Balatonfenyves önkormányzatainak a helyi adók megfizetése iránti méltányossági kérelmekkel kapcsolatos eljárásait (1. a) és b)), másrészről Balatonfenyves jegyzőjének panaszos szomszédja csapadékvíz elvezetésével összefüggő eljárását (2.). Vizsgáltam végül Balatonfenyves jegyzőjének az útról panaszos ingatlanára folyó víz elvezetésének megoldását (3.).

1. a) Megállapítom, hogy Halásztelek Nagyközség Önkormányzata panaszosnak az építményadó megfizetésével kapcsolatban előterjesztett - az adó mérséklése, illetve a megállapított összeg megfizetése alóli mentesülésre - kérelmeit minden esetben elbírálta. A jogszabályoknak megfelelően első fokon a jegyző, másodfokon a képviselő-testület járt el. 
A 65-5/2000. számú ügyben a Pest Megyei Bíróság ítéletét követően az önkormányzat eljárását ismételten lefolytatta, a környezettanulmányt az ügyfél - eljárást akadályozó magatartása - miatt nem tudtak készíteni.
Az önkormányzati határozatok az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben (a továbbiakban: Áe.) foglaltaknak megfeleltek, tartalmazták a döntés indokolását, valamint a jogorvoslatra való kioktatást. (Az Áe. 43. §-ának (1) bekezdése b) pontjában kimondja, hogy a rendelkező résznek a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást kell tartalmaznia, a  c) pont szerint az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta kell feltüntetni.)
Halásztelek Nagyközség Önkormányzatának eljárását vizsgálva megállapítom, hogy panaszosnak az Alkotmányban biztosított jogorvoslathoz való joga nem sérült.

1. b) Balatonfenyves Község Önkormányzata panaszos idegenforgalmi adó mérséklésére irányuló kérelmeivel 1996 óta foglalkozik. A jegyző tájékoztatása szerint a "kiterjedt levelezés mellett személyes meghallgatásra is többször sor került". Az önkormányzatnak tehát évek óta tudomása van panaszos kérelmeiről, azonban ezek tárgyában összevonva négy évre - 1997-2000 - együttesen hozott a jegyző elutasító határozatot 2000. június 19-én (ügyszám: 723-7/2000.). 
Az Áe. szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni (15. § (1) bekezdés). Ez több éven keresztül nem valósult meg panaszos kérelmeivel kapcsolatban, a jegyző évekre visszamenőleg döntött. Az eltelt időszakban a kérelemmel összefüggő jogszabályi háttér sokszor változott, köztudott, hogy az adójogszabályok az egyik leggyakrabban módosításra kerülő normaanyagunk.

A 72/1995. (XII. 15.) AB határozat szerint "a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon".

Azzal hogy az idegenforgalmi adóval kapcsolatos kérelmeket a jegyző több évre visszamenőlegesen egy határozatban bírálta el, sérült panaszosnak a tisztességes eljáráshoz, a jogorvoslathoz való joga, valamint a jogállamiság, és az abból eredő jogbiztonság követelménye.

2. Balatonfenyves jegyzője a birtokvédelmi kérelemmel kapcsolatban megállapította, hogy panaszos szomszédja házának ereszcsatornájából huzamos ideje folyik át a csapadékvíz panaszos ingatlanára, amely állapot zavarja panaszost a birtoklásában. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény kimondja, hogy a birtoklásban való zavarás megszüntetését egy év elteltével közvetlenül a bíróságtól lehet kérni (192. § (2)). A jegyző erről levélben tájékoztatta a panaszost, döntését nem foglalta határozatba.
Az Áe. szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz (42. § (1)).

A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző - panaszos birtokvédelemre irányuló kérelme tárgyában a döntés meghozatalának és írásban foglalásának elmulasztásával - megsértette panaszosnak az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jogát és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.

3. Balatonfenyves jegyzője az útról panaszos telekére folyó csapadékvízzel kapcsolatban úgy tájékoztatott, hogy az út szintjét felújítás során emelték meg, ennek következménye, hogy a víz panaszos telkére folyik és ezzel rongálja a kaput. Panaszos 2000. év folyamán ezen problémájával kapcsolatban kérelmet terjesztett be az önkormányzathoz, válaszul egy tájékoztató levelet kapott. Eszerint a teljes út átépítésére lenne szükség ahhoz, hogy a probléma megoldódjon, erre azonban az önkormányzatnak nincs megfelelő anyagi kerete.
A  helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény kimondja, hogy  a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a helyi közutak és közterületek fenntartása (8. § (1)). 
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény a helyi önkormányzatok feladataként határozza meg a vízi közüzemi tevékenység körében - egyebek mellett - a csapadékvíz elvezetését (4. § (1) e)).
Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Kormányrendelet kimondja, hogy a terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza. (47. § (8)).
Az önkormányzat mindezen jogszabályokban előírt kötelezettségeinek nem tett eleget, nem gondoskodott az útépítés következtében a csapadékvíz megfelelő elvezetéséről, arról, hogy a víz ne folyjon panaszos ingatlanra. Ezt meghaladóan az Áe. szabályának megfelelően érdemben nem döntött, nem hozott határozatot az ebben a körben előterjesztett kérelem tárgyában.

Az útépítést követően létrejött helyzet, mely a csapadékvíz-elvezetés megoldatlanságához vezetett, az Alkotmányban garantált tulajdonhoz való joggal összefüggésben visszás helyzetet teremtett, mivel a kerítés állaga az esőzések következtében veszélybe kerül. 
Emellett az önkormányzat azáltal, hogy a kérelem tárgyában nem hozott határozatot, megsértette panaszosnak az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz, illetve a jogorvoslathoz való jogát és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.

Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (a továbbiakban: Obtv.) szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján az alábbi kezdeményezéssel élek:

1. Felkérem Balatonfenyves Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy figyeljen és munkatársai figyelmét is hívja fel az államigazgatási törvény szabályaira, különös tekintettel a kérelmekkel kapcsolatos határozathozatalra.

2. Felkérem a jegyzőt, hogy hozzon határozatot panaszosnak szomszédja birtokháborításával kapcsolatos kérelme tárgyában.

3. Kérem a jegyzőt továbbá, hogy hozzon határozatot panaszosnak az önkormányzat tulajdonában lévő út felújítása következtében beterjesztett kérelme tárgyában.

4. Felkérem végül az önkormányzat jegyzőjét, hogy intézkedjen a közútról lefolyó víz befogadásának megfelelő - a panaszos ingtalanát nem károsító - módjáról.

Kérem Balatonfenyves Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a kezdeményezésekkel kapcsolatos álláspontjáról az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

2001. szeptember

Takács Albert