OBH 4569/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Romasz Anikó

Az eljárás megindulása
	A televízió M1 adójának 2000. augusztus 29-én sugárzott "Lezáratlan akták" című műsorában elhangzott híradás alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésére tekintettel, hivatalból vizsgálatot rendeltem el az Érdi Rendőrkapitányság nyomozati tevékenységére vonatkozóan - az érdi kertvárosi részen lakók személyes biztonsága illetve tulajdonainak védelme érdekében.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	Magyar Televízió M1 adóján 2000. augusztus 29-én sugárzott "Lezáratlan akták" című műsorában elhangzott, hogy Érd kertvárosi részében rettegésben élnek az emberek. A műsorban megjelölt területen egy több fős csoport nappal a - fővárosban ill. vidéken dolgozók távollétét kihasználva - házakba, lakásokba behatol, s eltulajdonítja az ott fellelhető ingóságokat. Ugyanezen csoport éjjel autókat tör fel. A lakosok szerint a rendőrség nem lép fel kellő hatékonysággal, sok esetben hiába kérnek rendőri intézkedést, nem küldenek a helyszínre járőrt.
A szóban forgó műsorban az érdi rendőrkapitány elmondta, hogy csak egy járőrkocsival rendelkeznek, amit a helyszínre tudnak küldeni. Ez az oka annak, hogy nem minden lakossági bejelentésre képesek a helyszínre kivonulni.
A beadványban foglaltak vizsgálata érdekében tájékoztatást kértem Pest Megye Rendőr-főkapitányától.

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az ügy jogszabályi háttere

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
1. § (1) A Magyar Köztársaság Rendőrségének (a továbbiakban: Rendőrség) feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.
(2) A Rendőrség a közbiztonság és a belső rend védelme körében az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:
a) általános bűnügyi nyomozó hatósági jogkört gyakorol, végzi a bűncselekmények megelőzését és felderítését;
b) szabálysértési hatósági jogkört gyakorol, közreműködik a szabálysértések megelőzésében és felderítésében;
e) közlekedési hatósági és rendészeti feladatokat lát el;
f) ellátja a közterület rendjének fenntartásával kapcsolatos rendészeti feladatokat;
2. § (1) A Rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.
Intézkedési kötelezettség
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.

A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III.1.) BM rendelet
6.§ (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
(3) Több, egy időben szükséges intézkedés közül először a súlyosabb sérelemmel fenyegető helyzetnek megfelelő intézkedést kell foganatosítani.
(4) A meghatározott szolgálati feladat végrehajtása során észlelt vagy tudomására jutott kisebb súlyú cselekmény esetén a rendőr meghatározott szolgálati feladatának teljesítését folytatja, a rendőri intézkedés szükségességét azonban köteles jelenteni elöljárójának vagy a legközelebbi rendőri ügyeletnek. A közbiztonságot, közrendet súlyosan veszélyeztető magatartás észlelése esetén intézkedést kell kezdeményeznie.

A bűnügyek nyomozásáról szóló  40/1987. számú BM utasítás
402. A bejelentés formához nem kötött valamely bűncselekmény gyanújára utaló közlés.
406. A bejelentésről feljegyzést vagy - figyelemmel a 407. pontban foglaltakra - jelentést kell készíteni, amely a bejelentő által közölt adatokat és a foganatosított intézkedéseket tartalmazza.
407. A nyomozó hatóság tagja a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt köteles feljelenteni. Ha a bűncselekmény elkövetéséről - vagy büntetendő előkészületéről - más tesz bejelentést, a nyomozó hatóság tagja erről jelentést köteles készíteni.
408. A nyomozó hatóság a feljelentés, a bejelentés illetőleg a hatóság észlelésének adatait köteles megvizsgálni az alábbiak figyelembevételével
a) a tényállás bűncselekmény elkövetésének megállapítására alkalmas-e;
b)a büntető eljárás megindításának van-e akadálya;
c)szükséges-e halaszthatatlan nyomozási cselekményt foganatosítani;
d) a bűncselekmény nyomozására van-e hatásköre, illetékessége.
409. A feljelentés, a bejelentés illetőleg a hatósági észlelés adatainak értékelése után, a beérkezéstől számított három napon belül meg kell tenni a szükséges intézkedéseket. Ezek
a)áttétel;
b)fa feljelentés kiegészítésének elrendelése;
c) a nyomozás megtagadása;
d) a nyomozás elrendelése.

A vizsgálat megállapításai
	A Pest Megyei Rendőr-főkapitány válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a hivatkozott műsorban sugárzott adást követően Érd Rendőrkapitányságának a vezetője tiltakozását jelentette be a műsor felelős szerkesztőjénél, mert a rögzített interjúból csak egy rövid, néhány mondatos kiragadott részletet közöltek. A leközölt néhány mondat - eredeti szövegkörnyezetéből kiragadva - így alkalmas volt arra, hogy az érdi rendőrség tevékenységének megítélésében a  nézőket félrevezesse.
	A főkapitány tájékoztatott arról is, hogy az elmúlt évhez képest összességében 12 %-kal csökkent Érden a bűncselekmények száma - ezen belül a lakásbetörések száma  12,6 %-os csökkentést mutat. Ezzel párhuzamosan a kapitányság felderítési - eredményességi mutatója - 40,1 %, mely a Pest megyei átlag felett van.
	A Pest Megyei Rendőr-főkapitány válaszában azt is közölte, hogy "a rendőrkapitányságon a bejelentések minden esetben rögzítésre kerülnek, rendőri intézkedések, illetve eljárások nem maradtak el. A lakosság beadványára, panaszára minden esetben választ kapott." Közölte továbbá, hogy a közutakon rendszeres célellenőrzéseket, illetve általános közúti ellenőrzéseket tartanak az érdi rendőrkapitányság munkatársai. Jól működő, rendszeres kapcsolat - illetve adat-, és információátadás -  van a kapitányság és körzeti megbízottak között is.
	Az előbbiekben rögzítettek mellett elfogadtam a Főkapitány megkeresésemre küldött válaszlevelének azon részét is, mely szerint: " a kapitányság vezetője utasításomra folyamatossá teszi a több oldalú rendőri felügyeletet:
- a közrendvédelmi állomány speciális járőr-feladatokat hajt végre;
- a közutakon célellenőrzéssel, illetve általános közúti ellenőrzéssel igyekszünk kiszűrni az utazó bűnözést;
- a KMB-s állomány folyamatos információt gyűjt be a lakosságtól, amelynek összesítése után a szükséges lépéseket megtesszük;
- ellenőrzés alá vonjuk az érintett térségében a lakosság által használt csomópontokat;
- lehetőségeinknek megfelelően az ellenőrzési tevékenységeket célszerűnek látszó időközönként megismételjük, s a lakossági 	információ függvényében végzünk rendőri tevékenységet.
	A fent kifejtettekre tekintettel az ügyben alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ajánlással nem élek s a vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 2000. november 22.

Gönczöl Katalin