OBH 4482/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Erzsébet

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó, jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében deklarált tulajdonhoz való joggal összefüggésben nem okoz alkotmányos visszásságot, ha az eljáró közigazgatási szerv az állattartás állat-egészségügyi követelményeinek be nem tartása miatt az ebtartót  arra kötelezi, hogy lakásából távolítsa el kutyáit, majd hatékony végrehajtási intézkedést tesz.
A panaszos sérelmezte és beadványa értelmében jogtalannak tartotta Budapest Belváros-Lipótváros Polgármesteri Hivatala 11/2000/3. számú határozatában foglaltakat, amellyel a jegyző elrendelte, hogy lakásából 14 napon belül távolítsa el        - mind a lakóközösség, mind pedig az állatok egészsége szempontjából elviselhetetlen, s egyben környezetet károsító körülmények mellett tartott - 3 kutyáját. Önkéntes teljesítés hiányában az ebek eltávolítására vonatkozó döntést 28 napon belül követte a végrehajtás azonnali elrendelése és foganatosítása.
Az ügyben az első fokú hatóságtól beszerzett iratok, valamint jogszabálysértés hiányában 04-11616/2000. számú határozatával, helybenhagyó II. fokú döntést hozó Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy a panaszos ebtartásának egészséget veszélyeztető voltát a kerületi ÁNTSZ és a hatósági állatorvos szakhatósági állásfoglalása alátámasztotta.
A sérelmezett hatósági döntést megelőző eljárás során többek között megállapították, hogy a panaszos a kutyáit erősen kifogásolható körülmények között, napokon keresztül bezárva tartotta. Az állati ürüléket nem takarította el és az ebből származó bűzös lé a bejárati ajtó alatt is kifolyt. Ez a tény, valamint a kutyák ugatása a lakókörnyezetre elviselhetetlen problémát, s egyben közegészségügyi veszélyt jelentett.
A panaszos szóbeli ígérete ellenére nem változtatott az állattartás körülményein és a javasolt fertőtlenítést sem végeztette el.
Az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997.(V.28.) FM rendelet 1. sz. mellékletét képező Állat-egészségügyi Szabályzat 1. § (4) bekezdése kimondja, hogy: "Az állatok tartása az emberek, az állatok egészségét nem veszélyeztetheti, a környezetet nem károsíthatja."
A 245/1998.(XII.31.) Korm.rendelet 7. § (1) bekezdése pedig felhatalmazza a jegyzőt arra, hogy az állattartásra vonatkozó szabályok megsértése esetén az állattartást korlátozhatja, megtilthatja.
Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 2. §-a alapelvként határozza meg a törvényesség követelményét. A törvény 26. § (4) bekezdése szerint a közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összefüggésükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást. A hivatkozott eljárási törvény 77. § (2) bekezdése, valamint a 82. § (1) bekezdése rendelkezik az azonnal végrehajtható első fokú határozatról, illetve a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv azon kötelezettségéről, amely a leghatékonyabb végrehajtási intézkedést írja elő.
Az államigazgatási eljárásban érvényesítendő törvényesség alapelve a tisztességes eljáráshoz való jogból ered. A közigazgatási szerv köteles eleget tenni az Alkotmány és jogszabályok által előírt rendelkezéseknek.
A vizsgálat megállapította, hogy az ügyben eljáró hatóságok - a tényállás tisztázását követően meghozott határozatukkal - a fent hivatkozott jogszabályi előírásoknak megfelelően jártak el.
Ezért az első-, illetve másodfokú közigazgatási döntés nem okozott alkotmányos visszásságot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben, valamint az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt alapjogok tekintetében, ezért ajánlást nem teszek.
A panaszt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. § (2) bekezdése alapján elutasítom.
Az érintetteket a jelentés 1 példányának megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2001. április 26.

Gönczöl Katalin