OBH 4439/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszos Ostoros Község és Eger Megyei Jogú Város önkormányzatának eljárását sérelmezve fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, álláspontja szerint kérelmével kapcsolatban érdemi ügyintézés nem történt. 
Vizsgálatomat az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz, a jogorvoslathoz való jog, valamint a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye sérelmének gyanújával indítottam, egyúttal tájékoztatást kértem a megyei közigazgatási hivataltól.

A megállapított tényállás
	A Heves Megyei Közigazgatási Hivatalnál feltalálható iratokból kiderül, hogy panaszos 1999. augusztus 24-én fordult a közigazgatási hivatalhoz segítségért, mivel az ostorosi önkormányzat beadványára több hónap elteltével sem reagált. A panaszos levelét a közigazgatási hivatal 1999. szeptember 8-án megküldte az önkormányzatnak, és kérte az abban foglaltak kivizsgálását, valamint a szükséges intézkedések megtételét. A beadvány több kérelmet tartalmazott, ezek közül az egyik panaszos szomszédja általi birtokháborítás megszüntetésére irányult.
	Az ostorosi önkormányzat kivizsgálta a beadványban foglaltakat, a kérelmekkel kapcsolatos álláspontjáról, a megtett intézkedésekről a közigazgatási hivatalt tájékoztatta. A birtokvédelmi eljárással kapcsolatban úgy nyilatkozott, hogy az államigazgatási eljárásra nincs lehetősége, mivel a birtoksértéstől több, mint egy év eltelt, valamint vitás a birtokláshoz való jogosultság is. Tekintettel arra azonban, hogy a panaszos szomszédja ingatlanán épített építmények építési engedélyei a jegyzőnél nem voltak fellelhetőek, építésügyi hatósági vizsgálat lefolytatása vált szükségessé.
	Erre a közigazgatási hivatal - 1999. október 27-én kelt határozatában - az egri jegyzőt jelölte ki, tekintettel arra, hogy az ostorosi jegyző magára nézve kizárási okot jelentett be. 
Az Egri Megyei Jogú Város jegyzője arról tájékoztatott, hogy 1999. december 16-án megtette az építmények hatósági ellenőrzését. Ennek során megállapította, hogy a lakóépület érvényes engedéllyel épült, a használatbavételi engedély is kiadásra került, az épület az ingatlan-nyilvántartásban fel van tüntetve. Az építés óta az épületen engedélyhez kötött tevékenységet nem végeztek.
A melléképület - szerszámraktár - a tulajdonos bemondása alapján 1983-ban épült, az ekkor hatályban lévő jogszabályok szerint nem kellett építésügyi hatósági engedély az építéshez, az építőnek csak bejelentési kötelezettsége volt. (A tulajdonos ennek nem tett eleget.)
A helyszíni szemlén a jegyző megállapította, hogy a hatályos építési törvény alapján építésügyi hatósági intézkedést nem lehet tenni, tekintettel arra, hogy az építés befejezésétől több, mint 10 év eltelt.
Ezt az érintett felek tudomására hozta szóban, a szemléről feljegyzés készült, panaszost levélben ismételten tájékoztatta.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
14. § (2) A közigazgatási szerv a hivatalból indított vagy folytatott eljárást - ha a megindításra vagy a folytatásra okot adó körülmény már nem áll fenn - megszünteti, és erről értesíti azokat, akik a 13. § (2) bekezdése szerint az eljárás megindításáról értesültek.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
45. § (2) Az első fokú építésügyi hatóság az építési munka végzésének ellenőrzésén túl megelőzi, felkutatja, megakadályozza a külön jogszabályban meghatározott építésügyi hatósági engedély nélkül, vagy attól eltérően, és építésügyi engedélyhez nem kötött építési munka esetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével (a továbbiakban: szabálytalanul) történő építési tevékenységet, a rendeltetéstől eltérő építményhasználatot.
48. § (8) Az építésügyi hatóság az (1)-(7) bekezdés alapján a szabálytalanság tudomásra jutásától számított egy éven belül, legkésőbb azonban az építés befejezésétől - ha nem állapítható meg - az építmény használatbavételétől számított tíz éven belül intézkedhet. A (6) bekezdésben foglaltak és az új eljárás lefolytatása esetén az egyéves időtartam kezdetét a meghatározott idő elteltétől, valamint az engedély visszavonásától, az átalakítási kötelezettségre előírt teljesítési határidő lejártától, illetőleg az új eljárás lefolytatását elrendelő jogerős határozat keltétől kell számítani.

Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatomat két tárgykörre bontottam. Egyrészt vizsgáltam Ostoros Község jegyzőjének a birtokvédelmemmel kapcsolatos eljárását, másrészt Eger Megyei Jogú Város jegyzője által hivatalból indított építésügyi eljárást.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy panaszos 1999. áprilisában birtokvédelem iránt kérelmet terjesztett az ostorosi jegyző elé, aki azt érdemben nem válaszolta meg, határozatot nem hozott. A Polgári törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) 191. §-ának (1) bekezdésében kimondja, hogy akit birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti a zavarás megszüntetését. A 192. §. (2) bekezdése szerint a birtokos a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás. 
Tekintettel arra, hogy a vizsgált ügyben több, mint 10 év eltelt, valamint jogkérdés is vitás volt a jegyző hatáskör hiányában valóban nem járhatott el az ügyben. Ebben az esetben - a Ptk. kommentár szerint - a jegyző megtagadja a birtokvédelmet, azaz a birtokvédelmi kérelmet elutasítja. Ezt azonban határozatban kellett volna kimondania, megállapítania és tájékoztatnia az ügyfelet, hogy panaszával közvetlenül az illetékes bírósághoz fordulhat.
Azzal, hogy Ostoros község jegyző nem határozatban utasította el a panaszos birtokvédelmi kérelmét megsértette a jogorvoslathoz való jogát, és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.
	Eger Megyei Jogú Város jegyzője hivatalból indított eljárást az építmények hatósági ellenőrzése céljából. A helyszíni szemlén megállapította, hogy panaszos szomszédja ingatlanán 1983-ban - engedély nélkül - épült melléképület. Az ekkor hatályos 1964. évi III. törvény az építésügyről, valamint az építési engedélyezési eljárásról szóló 2/1977. (I. 18.) ÉVM rendelet alapján a melléképület építéséhez nem kellett építésügyi engedély, az építtetőnek csak bejelentési kötelezettsége volt.
A szemlekor hatályos törvény - az épített környezet alakításáról és védelméről - úgy rendelkezik, hogy az építésügyi hatóság a szabálytalanság tudomásra jutásától számított egy éven belül, legkésőbb azonban az építés befejezésétől - ha nem állapítható meg - az építmény használatbavételétől számított tíz éven belül intézkedhet (1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről - a továbbiakban: Étv. - 48. §-ának (8) bekezdése).
Az építési hatóság megállapította, hogy az Étv. alapján intézkedést nem tud tenni, ezt az ügyfelekkel a helyszínen szóban, panaszossal később levélben is közölte.
Megkerestem a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét és véleményét kértem a jegyző eljárásával kapcsolatban. A hivatalvezető véleménye szerint sem volt szükséges határozatot hozni az építésügyi hatósági eljárás befejezésekor, tekintettel arra, hogy az államigazgatási eljárásról általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) alapján határozatot a közigazgatási szerv az ügy érdemében, valamint eljárás során eldöntendő kérdésekben hoz. Álláspontja szerint az ügyben - tekintettel az intézkedési idő leteltére - nem volt eldöntendő kérdés, így határozat meghozatala sem vált szükségessé.
	Nem értek egyet a jegyző úr és a hivatalvezető úr azon álláspontjával, hogy az építésügyi hatósági eljárás lezárásához elegendő volt az ügyfelet tájékoztató levél, határozatot nem kellett hozni.
Az Áe. 14. §-ának (2) bekezdésében kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hivatalból indított vagy folytatott eljárást - ha a megindításra vagy a folytatásra okot adó körülmény már nem áll fenn - megszünteti, és erről értesíti azokat, akik az eljárás megindításáról értesültek. Az Áe. ehhez a szakaszhoz fűzött kommentárja a megszüntetéssel kapcsolatban megállapítja, hogy az eljárás megszüntetése határozattal történik, amely ellen fellebbezésnek nincs helye tekintettel arra, hogy az nem az ügy érdemében hozott döntés. A közigazgatási szerv döntéséről mindenkit értesíteni kell, akit annak megindításáról értesítettek. 
Ennek a jogszabályi előírásnak nem tett eleget Eger Megyei Jogú Város jegyzője, ezzel megsértette a panaszosnak az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz való jogát.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 21. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem Ostoros község jegyzőjét, hogy panaszos 1999. áprilisában benyújtott birtokvédelem iránti kérelme tárgyában hozzon határozatot.
Felkérem az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdése alapján Eger Megyei Jogú Város jegyzőjét, hogy a hivatalból indított építésügyi hatósági eljárását az Áe. szabályainak megfelelően szüntesse meg.
	Felkérem mindkét önkormányzat jegyzőjét, hogy a kezdeményezésben foglalt álláspontjukról, illetve a megtett intézkedésről az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni.

Budapest, 2001. július 19.

Lenkovics Barnabás