OBH 4433/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Hatvan, Grassalkovich úti panaszos a lakóházától néhány méterre lévő 3. számú főúton zajló, az autópályadíj bevezetését követően jelentősen megnövekedett teherforgalom káros környezeti hatásait sérelmezte.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben az Alkotmány 18. §-ában rögzített egészséges környezethez és a 70/D. §-ában deklarált lehető legmagasabb szintű testi egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során tájékoztatást kértem a Heves Megyei Állami Közútkezelő Közhasznú Társaság ügyvezető igazgatójától a útdíjasítást követően a forgalmi adatokban történt változásokról, a Grassalkovich úton elvégzett burkolatjavítási munkálatokról, valamint arról, hogy van-e lehetőség arra, hogy forgalomtechnikai intézkedésekkel csökkentsék a forgalom zavaró hatásait.

A megállapított tényállás
	A Közútkezelő Kht. ügyvezető igazgatója válaszában részletesen beszámolt a 3. számú főút Hatvan városi szakaszának állapotáról.
	A 3. számú főút a panaszos háza mellett 4 sávos, kiemelt szegéllyel. A lakóházat 3 méter széles gyalogjárda választja el az úttesttől. Az útburkolatot a kiemelt szegéllyel együtt 1998-ban újították fel, ezért jelenleg kifogástalan állapotban van.
	1 irányban 2 sávú utaknál a megfelelő forgalomnagyság 2464 egységjármű/óra, az eltűrhető pedig 3360 Ej/óra. Hatvanban az útdíjasítás előtt a forgalom nagysága 1828 Ej/óra volt, míg az útdíjasítás után 2043 Ej/óra. A főút mértékadó óraforgalmának a megfelelő megengedett forgalomnagysághoz viszonyított kapacitás kihasználtsága az útdíjasítás előtt 74%, utána 83%. Eszerint a 3. számú főút a díjasítást követően 17% kapacitástartalékkal rendelkezik.
	Az M3-as autópálya útdíjasításával kapcsolatban készített környezeti hatástanulmány megállapítja, hogy Hatvan szinte minden szempontból (levegő, zaj) a leginkább érintett település. A városban napirenden van az átmenő forgalomnak a városon kívülre történő terelése.
A pályadíj bevezetése óta a városban az alábbi forgalomtechnikai intézkedések történtek:
•	Körforgalmi csomópont kialakítása a 3. számú főút és a Boldogi bekötő út csatlakozásánál,
•	Korszerű közúti csomópont kialakítása a 3. számú főút és a Turai összekötő út csatlakozásánál,
•	Leálló sávok építése a 3. számú főút mentén,
•	Az összes hatvani közúti jelzőlámpa összehangolása, az automatika cseréje,
•	A már említett aszfaltfelújítás.
A forgalom zavaró hatásainak forgalomtechnikai intézkedésekkel történő további csökkentésére a Közútkezelő ügyvezető igazgatója nem lát lehetőséget.
	Bizonyos mértékű forgalomcsökkenést jelentene, ha megépülne a 32. és a 21. számú főút összekötése, melynek kivitelezési költsége 2 Mrd Ft.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
33. § (1) A közút kezelői:
a) a koncessziós szerződés alapján működtetett országos közút tekintetében a koncessziós társaság;
b) az a) pontban nem említett országos közút vonatkozásában a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter által a fenntartásra, a fejlesztésre és a fejlesztéssel összefüggő üzemeltetésre alapított közhasznú társaság (közútkezelő közhasznú társaság), költségvetési szerv vagy az állam többségi részesedésével működő gazdálkodó szervezet;
c) a helyi közutak tekintetében a helyi önkormányzat; a koncessziós szerződés alapján működtetett helyi közutak és műtárgyaik tekintetében a koncessziós társaság, illetőleg a 9/B. § (3) bekezdése szerint szerződés alapján azzal megbízott gazdálkodó szervezet;
d) a magánutak tekintetében annak a területnek a tulajdonosa, amelyen a magánút van; állami tulajdonban levő ingatlanon fekvő magánút esetében tulajdonosnak az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett kezelő (használó) tekintendő.
•	12/1983. (V.12.) MT. rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
14. § (1) Meglévő út, vasútvonal, polgári repülőtér forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket jelentősen túllépő zaj, illetve rezgés csökkentésére az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie. Ilyen intézkedések megtételét a környezetvédelmi hatóság is kezdeményezheti, továbbá a 10. § (3) bekezdésében foglaltakat is alkalmazhatja.
•	2119/1997. (V.14.) Korm. határozat a gyorsforgalmi úthálózat kiépítésének programjáról (Hatályon kívül helyezte: 2117/1999. (V.26.) Korm. határozat 9. Hatálytalan: 1999. V. 26-tól.)
9. pont
A Kormány egyetért azzal, hogy a korábban megépített díjmentes autópálya-szakaszok díjasítása esetén az autópályával párhuzamos utak, illetve térségek forgalmi és környezeti helyzetét - változatokat elemző hatástanulmány alapján - felül kell vizsgálni. Amennyiben a párhuzamos utakon a forgalom növekedése várható, az ebből eredő káros hatásoknak az előírt környezetvédelmi határérték alá csökkentésére, továbbá a forgalom biztonságát hátrányosan befolyásoló körülmények kiküszöbölésére - az érintett önkormányzatokkal együttműködve - intézkedési tervet kell kidolgozni. Az intézkedési tervben foglaltak végrehajtásáról legkésőbb a díjas szakasz forgalomba helyezését követő egy éven belül, finanszírozásáról koncessziós konstrukció esetén a szerződés keretében, kizárólag állami forrásból megvalósuló fejlesztések esetén az előkészítés keretéből kell gondoskodni;
•	2117/1999. (V.26.) Korm. határozat a gyorsforgalmi úthálózat tízéves fejlesztési programjának megvalósításáról.
7. pont
A Kormány 7. egyetért azzal, hogy az autópálya-szakaszok díjasítása esetén az autópályával párhuzamos utak, illetve térségek forgalmi és környezeti helyzetét - változatokat elemző hatástanulmány alapján - felül kell vizsgálni. Amennyiben a párhuzamos utakon a forgalom lényeges növekedése várható, az ebből eredő káros hatásoknak, továbbá a forgalom biztonságát hátrányosan befolyásoló körülményeknek a kiküszöbölésére - az érintett önkormányzatokkal együttműködve - intézkedési tervet kell kidolgozni. Az intézkedési tervben foglaltakról - a bevezetést követő időszak tapasztalatai alapján - a díjas szakasz forgalomba helyezését követő egy éven belül kell végleges döntést hozni;

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A forgalmi adatokat tanulmányozva megállapítható, hogy Hatvanban az útdíjasítást követően az összes forgalom nagysága mintegy 12 %-kal nőtt. Különösen jelentős a tehergépjármű forgalom növekedése: az útdíjasítás utáni adat megközelítőleg 30 %-kal magasabb a díjasítást megelőző állapothoz képest (1611, illetve 1240 jármű (db)/nap.) A személyautó forgalom kisebb mértékben nőtt, az autóbusz és a motorkerékpár közlekedésben alig tapasztalható eltérés. A lassú járművek száma ugyan jelentősen megnőtt, de az összes forgalomhoz képest számuk elenyésző. A kerékpárforgalom alakulása a vizsgálat szempontjából érdektelen.
	Az adatokból következik az is, hogy a megnövekedett forgalom sem éri el a megfelelő forgalomnagyság szerinti 2464 Ej/óra értéket. Ennek ellenére a panaszos lakóházától néhány méterre zajló forgalom nyilvánvalóan jelentősen zavarja a lakók nyugalmát.
	A Heves Megyei Állami Közútkezelő Közhasznú Társaság a már ismertetett forgalomtechnikai intézkedésekkel igyekezett a zavaró hatásokat csökkenteni.
	Az OBH 2511/2000. számon a múlt évben végzett vizsgálat során az autópályadíj bevezetését követően a párhuzamos utak megnövekedett forgalma által okozott káros hatások enyhítésének lehetőségeit vizsgáltam. Az indítványozó országgyűlési képviselő a szintén a 3. számú főút mellett fekvő Aszódon át zajló forgalom okozta környezetterhelést sérelmezte.
Tekintettel e korábbi vizsgálat megállapításaira, illetve a jelentésben megfogalmazott ajánlásra, a most vizsgált ügyben külön ajánlással nem élek, a jelentés egy példányát azonban megküldöm az érintett minisztereknek.
Az OBH 2511/2000. számú ügyben tett ajánlást a megszólítottak elfogadták. A közlekedési és vízügyi miniszter válaszához mellékelten megküldte véleményezésre a utak forgalomszabályozásáról szóló 20/1984. (XII.21.) KM rendelet módosításának tervezetét, amelybe 10/A. § beiktatásával kívánják megoldani a párhuzamos utak forgalomkorlátozását. A választ az ajánlásnak megfelelő pontosításokat javasolva fogadtam el.
	A panaszos részére megküldöm az OBH 2511/2000. számú ügyben lefolytatott vizsgálatról készült jelentés egy példányát.

Budapest, 2001. március 7.

Gönczöl Katalin