OBH 4411/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása: 
	A Közép Európai Egyetem rektora azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához mert a Ferihegy Nemzetközi Repülőtér munkatársainak a nigériai állampolgár (a továbbiakban: panaszos), Nobel díjas íróval szembeni eljárását kifogásolta.

A megállapított tényállás:
	A panaszos a Közép Európai Egytem (a továbbiakban: egyetem) meghívására,  Göncz Árpád leköszönő köztársasági elnök tiszteletére rendezett konferencia résztvevőjeként, ENSZ diplomata útlevéllel, 2000. június 22-én érkezett Budapestre. A panaszos érkezését megelőzően az egyetem munkatársai a Belügyminisztérium egyik munkatársától azt a tájékoztatást kapták, hogy az ENSZ diplomata útlevél birtokában a panaszos vízum nélkül utazhat az országba.
	 2000. június 22-én a Budapesti Határőr Igazgatóság munkatársai csak a beutazó vízum beszerzése után, több órás várakozást követően léptették be a panaszost az országba.
	2000. június 25-én - elutazásakor - a panaszosnak az útlevél ellenőrzést követően, a repülőgépbe történő beszállást közvetlenül megelőző utolsó ellenőrzéskor, mind a beszálló kártyáját, mind az útlevelét át kellett adnia a légi társaság szolgálatban lévő munkatársának, aki azokat elvitte. A panaszosnak a beszállásra várakozó utasokat feltartva kellett várokoznia addíg, amíg az iratait visszakapta. Az utasok között még egy fekete bőrű személy volt, akivel szemben a légi társaság alkalmazottja ugyanúgy járt el mint a panaszossal. A panaszos - fehér bőrű - feleségének állítása szerint a professzornak minden magyarországi látogatását követően az említett bánásmódban volt része.

A vizsgált alkotmányos jog:
	- A jogállamisághoz való jog: A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam /Alkotmány 2. § (1) bekezdés/.
	- A nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangja: "A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.” /Alkotmány 7. § (1) bekezdés/,
	- A diszkrimináció mentes elbánáshoz való jog: A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. /Alkotmány 70/A. § (1) bekezdés/.

Az alkalmazott jogszabályok:
A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény
4. § (1) A külföldi csak az állampolgárságát (hontalanságot) és személyazonosító adatait igazoló érvényes útlevéllel és - a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével - a magyar hatóság által kiadott érvényes vízummal lépheti át a magyar államhatárt, és tartózkodhat a Magyar Köztársaság területén.
(2) Nemzetközi szerződés alapján a külföldi vízum nélkül utazhat be, és az abban meghatározott ideig külön engedély nélkül tartózkodhat a Magyar Köztársaság területén.

11. § (1) A vízum kiadása
a) a vízum kiadásra feljogosított külképviselet;
b) a Külügyminisztérium;
c) a rendőr-főkapitányság;
d) a határőr-igazgatóság és annak határforgalmi kirendeltsége;
e) a Belügyminisztérium kijelölt szerve (a továbbiakban: Belügyminisztérium)
hatáskörébe (a továbbiakban: vízumkiadó hatóság) tartozik.
(2) A vízumkérelmet az előírt formanyomtatványon a külföldi állandó vagy szokásos tartózkodási helye szerint illetékes magyar külképviseleten személyesen kell benyújtani. A kérelem rendkívüli méltánylást érdemlő körülmény esetén az (1) bekezdésben említett más vízumkiadó hatóságnál is benyújtható, valamint annak személyes benyújtása alól a vízumkiadó hatóság eltekinthet.
(3) A vízumkérelemhez mellékelni kell az érvényes útlevelet és 3 db arcfényképet. A vízumkérelemhez a külön jogszabályban meghatározott mértékű díjat a kérelem benyújtásakor kell megfizetni.
(4) A vízumkérelemben meg kell jelölni a személyazonosító adatokat, az állampolgárságot (hontalanságot), az útlevél egyéb adatait, a beutazás célját és a tartózkodás tervezett időtartamát, továbbá igazolni kell az anyagi fedezet (5. §) meglétét.
A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet
11. § (1) A Tv. 11. §-ának (2) bekezdése alkalmazásában - a 18. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével - rendkívüli méltánylást érdemlő körülményként kell értékelni, ha a beutazáshoz fontos állami, társadalmi, gazdasági vagy magánérdek fűződik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott érdek fennállását igazolni kell.
15. § (2) A határőr-igazgatóság és a határforgalmi kirendeltség a 11. § (1) bekezdésben meghatározott körülmények fennállása esetén azonnali beutazásra és legfeljebb harminc napi tartózkodásra adhat ki vízumot.
A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény, valamint a 64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet végrehajtásáról szóló 9/1994. (IV. 30.) BM rendelet
10. § (1) A rövid idejű, kilencven napot meg nem haladó tartózkodásra vonatkozó vízumkérelmet - a (3) bekezdésben foglalt kérelem kivételével - a 4. és a 6. számú mellékletek szerinti formanyomtatványon kell benyújtani.
 (4) A vízumkiadó hatóság a (3) bekezdésben foglalt esetben a kérelem elbírálása során a következő okmányok csatolását kérheti
a) a tevékenység folytatásához szükséges szakképzettség, egyéb alkalmassági feltételek igazolására szolgáló dokumentumok hiteles másolata;
b) a működéshez szükséges feltételekre (pl. telephely) vonatkozó igazolás, szükség szerint ezek magyar nyelvű fordítása;
c) a tevékenység jellegére, nagyságrendjére, időtartamára, az alkalmazotti állományra vonatkozó nyilatkozat, illetve ennek magyar nyelvű fordítása.
 (6) A határforgalmi kirendeltségen történő kérelmezés esetén az átutazó vízumkérelem benyújtásához a 6. számú melléklet szerinti formanyomtatvány (a továbbiakban: adatlap) kitöltése is elegendő.
(7) A külföldi a 4. vagy az 5. számú melléklet szerinti vízumkérdőívet egy példányban, az adatlapot két példányban köteles kitölteni.
11. § (1) Az adatlap tartalmazza a külföldi személyazonosító adatait, állampolgárságát, útlevelének számát, lakóhelyét, utazásának célját, tartózkodásának tervezett időtartamát, ha gépkocsival utazik annak rendszámát, arcfényképét, aláírását, valamint a vízum számát és jelzését, továbbá a be- és kiutazás helyét és idejét.
(2) Az adatlap első (be) példányát beutazáskor, a második (ki) példányát kiutazáskor kell átadni a határőrségnek. A külföldinek az adatlapon szereplő adatairól a határőrség értesíti a központi nyilvántartó szervet, amely - a külön törvény alapján - arról nyilvántartást vezet.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A vizsgálat megállapításai: 
	Eljárása soránt az országgyűlési biztos - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 18. § (3) bekezdése alapján - 2000 szeptember 7-én a belügyminiszterhez fordult és kezdeményezte, hogy a beadványban foglaltakat vizsgálja meg és megállapításairól - a rendelkezésére álló ügyiratok másolatainak egyidejű megküldésével - tájékoztassa őt. A belügyminiszteri vizsgálatot követően rendelkezésemre bocsátott dokumentumok tanulmányozása, illetve a hatályos jogszabályok alapján az alábbiakat állapítottam meg:
	A nemzetközi szervezet tagja, illetve alkalmazottja - választása szerint - mind az állampolgársága szerinti állam, mind a nemzetközi szervezet által kibocsátott úti okmányt használhatja. A Magyar Köztársaság sem a Nigériai Szövetségi Köztársasággal, sem az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ) - mint nemzetközi szervezettel - nem kötött vízummentességi megállapodást.  Az említett körülmény folytán mind az ENSZ útlevelek (United Nations-Lasser Passer), mind az ENSZ szakosított intézményei által a velük szolgálati viszonyban álló személyek hivatalos útjaira kiállított útlevelek vízumkötelezettek. A hivatkozott jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel a nigériai állampolgár panaszos vízum beszerzésre kötelezése kapcsán alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
	A vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel a belügyminiszteri vizsgálat megállapította, hogy az egyetem munkatársai az ENSZ útlevéllel utazó nigériai állampolgárok magyarországi beutazását illetően téves tájékoztatást kaptak, ami az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében biztosított jogállamisághoz, illetve az ebből eredő "fair" eljáráshoz való joggal összefüggésben okozott visszásságot. Figyelemmel azonban arra, hogy a beadványban sem a tájékoztatást adó belügyminisztériumi munkatárs neve, sem az őt foglalkoztató szervezeti egység megjelölése nem szerepelt, így - információ hiányában - a személyi felelősség megállapítására nem volt lehetőség.
	Az Itv. 4. § (1) bekezdésben megjelölt útlevéllel, illetve vízummal nem rendelkező külföldi nem lépheti át az országhatárt. Figyelemmel azonban arra, hogy a panaszos a belépését megelőző útlevélvizsgálatkor valószínűsítette, hogy beutazásához fontos állami, társadalmi érdek fűződik, így vízumkérelme elbírálásakor a Budapesti Határőr Igazgatóság az Itv. 11. § (2) bekezdésének megfelelően járt el. A panaszos vízumkérelmének benyújtása során keletkezett okiratok vizsgálata alapján megállapítottam, hogy a Budapesti Határőr Igazgatóság eljáró munkatársai az Itv. (3)-(4) bekezdésében megjelölt adatok beszerzése kapcsán a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény, valamint a 64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet végrehajtásáról szóló 9/1994. (IV. 30.) BM rendelet vonatkozó rendelkezéseiben megjelölt nyomtatványokat töltették ki a panaszossal és minden tőlük telhetőt megtettek a kérelem mielőbbi elbírálása érdekében. A rendelkezésemre álló dokumentumok vizsgálata során a panaszos vízumkérelmének elbírálása kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
	Az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése értelmében az állampolgári jogok országgyűlési biztosának akkor van lehetősége eljárni, ha a beadványban megjelölt sérelem valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében állt elő, illetve ennek közvetlen veszélye áll fenn. Figyelemmel arra, hogy a panaszos okmányait a repülőgépbe történő beszállást közvetlenül megelőzően nem valamely - az 1993. évi LIX. tv. 29. § (1) bekezdésében felsorolt - hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv, hanem a légi társaság munkatársa ellenőrizte, a beadványnak az említett személy eljárását sérelmező részét hatáskör hiányában elutasítom.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin