OBH 4406/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása:
	A magyar állampolgár panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához mert 1999. májusában az osztrák határőrök a határról visszafordították és azzal az indokkal nem engedték őt az országon átutazni, hogy a schengeni egyezményhez tartozó országokban nem kívánatos személy. A panaszos sérelmezte, hogy az Olasz Köztársaság budapesti külképviseletétől semmiféle segítséget nem kapott annak érdekében, hogy adatait a schengeni egyezményhez tartozó államok területéről kitiltott személyek nyilvántartásából töröljék.
	A panaszos azt kérte az országgyűlési biztostól, segítse őt abban, hogy adatait az említett adatbázisból töröljék, továbbá a beutazása megtagadásával kapcsolatban felmerült vagyoni és nem vagyoni kárát megtérítsék.

A megállapított tényállás:
	A panaszostól 1997. november 19-án Milánóban a mertón ismeretlen személy eltulajdonította az útlevelét. A panaszos az okmány eltünését bejelentette a rendőrségen és a milánói magyar külképviselet által kibocsátott hazatérési igazolvány birtokában visszatért Magyarországra, ahol 1999. áprilisában új útlevelet kért és kapott.
	A panaszos 1999. májusában a Németországban élő vőlegényéhez kívánt utazni, amikor az osztrák határőrizeti szervek megtagadták a beléptetését és a határról visszafordították Magyarországra. Az osztrák határőr közölte a panaszossal, hogy a számítógépes nyilvántartás adatai szerint egy Olaszországban elkövetett cselekmény miatt a schengeni egyezményhez tartozó államokban nem kívánatos személy.
	A történteket követően a panaszos felkereste az Olasz Köztársaság budapesti külképviseletét, ahol azt a tájékoztatást kapta, hogy 1998. májusában valaki felhasználta az útlevelét és ezért az okmányt, illetve az annak tartalmát képező személyi adatokat felvették a nem kívánatos személyek nyilvántartásába. A külképviseleten felhívták a panaszos figyelmét arra, hogy a rendelkezésére álló okiratokra hivatkozással kérelmezteti az adatai törlését. A panaszos az Olasz Köztársaság budapesti külképviseletén a törlési  kérelmet benyújtotta.
	A panaszos 2000. augusztus hónapban ismét megjelent az Olasz Köztársaság budapesti külképviseletén, ahol még arról sem tájékoztatták, hogy milyen cselekmény miatt és mennyi ideig van kitiltva a schengeni egyezményhez tartozó államokból.

A vizsgált alkotmányos jogok: 
	A nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangja: "A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.” /Alkotmány 7. § (1) bekezdés/,
	A mozgásszabadság és a lakóhely szabad megválasztásának joga: „Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.” /Alkotmány 58. § (1) bekezdés/,

Az alkalmazott jogszabályok:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
1. § Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának (a továbbiakban: országgyűlési biztos) feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B. § (1) bek.].
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.
(2) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba.

A vizsgálat megállapításai: 
	Az Alkotmány 58. § (1) bekezdése alapján a magyar állampolgároknak joguk van arra, hogy az ország területét elhagyják. Az ország elhagyásához való jogból azonban nem következik, hogy a magyar állampolgároknak alkotmányos joguk lenne arra is, hogy egy idegen állam területére belépjenek. Amikor az állampolgár egy idegen állam határára érkezik, akkor beléptetésének az a feltétele, hogy eleget tesz-e az adott állam jogszabályaiban rögzített beutazási feltételeknek. Az említett körülményt annak az államnak a határőrizeti szerve ellenőrzi, amelynek a területére a magyar állampolgár szeretne beutazni. Az idegen állam határőrizeti szerve dönt arról is, hogy a beutazás szándékával megjelenő magyar állampolgár  nem áll-e beutazási korlátozás vagy tilalom alatt. Figyelemmel arra, hogy a  panaszos nem a magyar hatóságok döntésének, vagy eljárásának következtében nem tudott Ausztriába beutazni, az Alkotmány 58. § (1) bekezdésében biztosított  mozgásszabadság érvényesülése kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem észleltem.
	Olaszország, Németország és Ausztria is tagjai a schengeni egyezménynek, ezért panaszosok adatainak a névjegyzékből való törlése is csak az egyezményben szabályozott eljárásrendben történhet. A schengeni egyezmény 110. cikke értelmében, akinek az adatai a számítógépes rendszerben szerepelnek az kérheti a személyére vonatkozó ténybeli vagy jogi hibát tartalmazó adat kijavítását vagy törlését. Az egyezmény 106. cikke szerint az adatbázisban szereplő adatokat kizárólag az az állam jogosult módosítani, kiegészíteni, helyesbíteni vagy törölni, amelynek intézkedése alapján azt oda felvették, ezért az érintett személynek is ezen állam hatóságához kell fordulnia.
	A Magyar Köztársaság nem tagja a schengeni egyezménynek, így a tagállamok által használt számítógépes adatbázishoz a magyar szervek, köztük az Országgyűlési Biztos Hivatala  sem férhetnek hozzá, és arra sincs lehetőségük, hogy a rendszerbe adatokat felvetessenek, vagy onnan töröltessenek.
	Az  1993. évi LIX. tv. 1. §, illetve 16. § (1) bekezdése értelmében állampolgári jogok országgyűlési biztosa csak az említett törvény 29. § (1) bekezdésében felsorolt - nyilvánvalóan magyar - szervek eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg azok intézkedésének elmulasztása következtében, a Magyar Köztársaság Alkotmányában felsorolt jogokkal összefüggő sérelem vagy ennek közvetlen veszélye esetén jogosult eljárni. Figyelemmel arra, hogy panaszos adatainak a schengeni egyezményhez tartozó államok területéről kitiltott személyek listájáról való törlés iránt benyújtott kérelme, illetve az esetleg kártérítési igényei ügyében kizárólag az Olasz Köztársaság hatóságai - köztük a budapesti külképviselet jogosultak eljárni - ezért a panaszt hatáskör hiányában elutasítom.

Budapest, 2000. szeptember 22.

Gönczöl Katalin