OBH 4368/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos és felesége (panaszos) az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy a Földkiadó Bizottsághoz benyújtott - a földkiadás helyét is megjelölő - kérelmét határozattal nem bírálták el, ezért jogai érvényesítése érdekében bírósághoz sem fordulhat.
	A panaszbeadvány alapján a jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), valamint a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) megsértésének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy panaszos a törvényes határidőben - 1993. március 17. napján - benyújtott kérelmében részaránytulajdonának megfelelő 103,63 aranykorona értékű termőföld kiadását kérte a Pátrohai Földkiadó Bizottságtól. Kérelmében a földkiadás helyéül a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei FM Hivatal (FM Hivatal) tájékoztatása szerint a pátrohai 0142, 0147., 0149., 0217., 0257/1. és a 075. helyrajzi számú földrészleteket jelölte meg.
	Panaszos földkiadási ügyét a Földkiadó Bizottság - működésének megszűnéséig, 1996. december 31. napjáig - elsőfokon jogerős határozattal nem zárta le.
	Földkiadási ügyének rendezése céljából panaszos - egyebek mellett - beadvánnyal fordult a terület országgyűlési képviselőjéhez, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumhoz, az Igazságügyi Minisztériumhoz, a Miniszterelnöki Hivatalhoz, s keresetet nyújtott be a Nyíregyházi Városi, illetve a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bírósághoz is. Panaszos - 1993. március 17-én indult - földkiadási ügyében azonban elsőfokú határozat még nem született.
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének megkeresésére az FM Hivatal az ügyben azt a tájékoztatást adta, hogy a házaspár földkiadási kérelmében olyan helyrajzi számú földeket jelölt meg a földkiadás helyéül, melyek egy részét a Tsz. már korábban - panaszos földkiadási kérelmének a Földkiadó Bizottsághoz történő benyújtását megelőzően - másoknak kiadott, s akik e jogcímen a kiadott helyrajzi számú földet a panaszosi kérelem benyújtásakor már használták. Az említett helyrajzi számú ingatlanok tulajdonjogát a földhivatal 1995-1997. közötti időben az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte.
	Az FM Hivatal álláspontja szerint, mivel panaszos ragaszkodik részaránytulajdonának a földkiadási kérelmében megjelölt helyrajzi számú földekből való kiadásához, ezért panaszos "kompromisszumkészségének hiányában" az 1993. évi II. törvény rendelkezései szerint részaránytulajdonának megfelelő föld kiadása csak valamennyi részaránytulajdonos földigényének kielégítése után megmaradt helyrajzi számú termőföldből "végsorsolással" lesz kielégíthető.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
	A földalapok - ezen belül a részaránytulajdonosok földigényének kielégítésére szolgáló földalap - képzésére vonatkozó rendelkezéseket az 1992. I. 20. napján hatályba lépett 1992. évi II. törvény (Tv.1) határozta meg. A Tv.1 hatályba lépése előtti időben hatályos jogszabályok alapján volt lehetőség arra, hogy a Tsz. a részaránytulajdonnak megfelelő aranykorona értékű földet az arra jogosult kérésére kiadja. Panaszos ebben az időpontban földkiadási kérelmet a Tsz.-hez nem terjesztett elő.
	A Tv.1 hatályba lépésével azonban a Tsz. - használatában, illetve tulajdonában lévő helyrajzi számú földek feletti - rendelkezési joga, így a részaránytulajdon kiadásának joga is megszűnt. Ugyanis a Tv.1 13. §-ának (2) bekezdése és annak a) pontja úgy rendelkezik, hogy "A mezőgazdasági szövetkezet a közös használatában álló, továbbá a bármilyen címen tulajdonába került földekből - helyrajzi szám szerint meghatározva - elkülöníti a tagok, a velük azonos jogállású személyek és a kívülállók (a továbbiakban együtt: részarány-földtulajdonos) tulajdonában levő földet." 
	A földalapba így elkülönített helyrajzi számú termőföldek részaránytulajdonosok részére való kiadása az 1993. január 23-án hatályba lépett 1993. évi II. törvény (Tv.2) rendelkezései szerint már nem a Tsz., hanem a Földkiadó Bizottság, majd annak megszűnését követően az FM Hivatal feladata. Panaszos is e törvény alapján jelölte meg kérelmében a földkiadás helyét. Azonban az 1993. március 17. napján benyújtott kérelmében - az FM Hivatal tájékoztatása szerint - panaszos olyan helyrajzi számú termőföldek kiadását is megjelölte a földkiadás helyéül, mely helyrajzi számú földrészletek egy részét a Tsz. másoknak, panaszos kérelmének benyújtását megelőzően már kiadta. Megállapítható, hogy panaszos jogosultsága a Tv.2 rendelkezései szerint nem terjed ki arra, hogy a Tsz. által már másoknak korábban kiadott helyrajzi számú föld kiadását saját maga részére követelhesse.
	A vizsgálat megállapította, hogy a Tv.2 arra jogosította fel panaszost, hogy a Tv.1 rendelkezései szerinti földalapba helyezett helyrajzi számú földek közül (melyet a Tsz. korábban nem adott ki) bármelyik helyrajzi számú földből földkiadás teljesítését kérje, azonban a kérelemben megjelölt helyrajzi számú földrészletekből való földkiadás csak akkor és olyan mértékben teljesíthető, ha és amennyiben a kérelem teljesítése más jogos földigénylő kérelmének teljesítésével nem ütközik. Azonos jogosultsággal rendelkező részaránytulajdonosok által igényelt földkiadás helyét a kérelmek ütközése esetén egyezséggel, ennek hiányában sorsolással kell eldönteni.
	A Földkiadó Bizottságok tevékenységének megszűnését - 1996. december 31. napját követően - a részaránytulajdonnak megfelelő föld kiadása a Tv.2 rendelkezései szerint az FM Hivatal feladata. Az FM Hivatal azonban eljárása során a már említett egyezség létrehozásának mellőzésével, sorsolás útján adja tulajdonba a részaránytulajdonnak megfelelő konkrét helyrajzi számú termőföldet. E kötelezettségének teljesítésére az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 30 napos határidőt állapít meg, melynek kezdő időpontja az elsőfokon jogerős határozattal le nem zárt földkiadási ügyek FM Hivatalhoz való áttételének időpontjaként meghatározott - 1997. január 15. - napját követő nap. A törvényben megjelölt ügyintézési határidő megtartása az FM Hivatalnak akkor is kötelessége, ha panaszos a kérelmében benyújtott helyrajzi számú földekből való földkiadáshoz ragaszkodik.
	A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal a hivatkozott jogszabályokban foglalt kötelezettségének teljesítését elmulasztotta, s hogy az FM Hivatal álláspontja - mely szerint panaszos egyébként ha marad föld, akkor is csak "végsorsolással" juthat részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű termőföldhöz - ellentétes a hatályos jogszabályok rendelkezéseivel.
	A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen.
	Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal mulasztásával sérti panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát, továbbá tulajdonhoz való jogát is, mert a mulasztás miatt panaszos nem gyakorolhatja részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű konkrét helyrajzi számmal rendelkező termőföldön tulajdonosi jogait. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos jogorvoslathoz való jogát is azáltal, hogy közigazgatási határozat hiányában jogorvoslati jogát nem gyakorolhatja. Ezért a mulasztás a megjelölt alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés
	Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással - kezdeményezem a hivatalvezetőnél, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei FM Hivatal az előtte folyamatban lévő földkiadási ügyben haladéktalanul hozzon ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot, és kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve - a megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, az FM Hivatal vezetőjét, valamint a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2001. január  17.

Gönczöl Katalin