OBH 4356/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy várakozás közben a súlyos mozgáskorlátozottaknak járó parkolási igazolványa ellenére megbüntették és autójára kerékbilincset szereltek fel. Kifogásolta azt is, hogy a mozgáskorlátozottak közlekedési problémáinak enyhítését célzó, nemzetközileg széles körben ismert megoldás, a mozgáskorlátozottaknak járó parkolási engedély Magyarországon ténylegesen nem biztosítja az ingyenes parkolás lehetőségét, hiszen az említett engedéllyel csak a mozgáskorlátozottak számára kijelölt parkolóhely vehető ingyenesen igénybe.
Alkalmazott jogszabályok
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
Tv. 15.§ (2)  Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.
•	1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
15.§ (1) c/  "Korlátozott várakozási övezet" (61/a. ábra);  a tábla azt jelzi, hogy az úton "Korlátozott várakozási övezet vége" (61/b. ábra) tábláig a várakozás a 113. és 114. ábra szerinti kiegészítő táblán feltüntetett időtartamig, illetőleg feltételekkel engedélyezett.
17.§  (1) e/  "Várakozóhely" 110. ábra); a tábla a járművek kijelölt várakozóhelyét jelzi; a tábla alatt elhelyezett kiegészítő tábla jelezheti a várakozóhelyen kötelező elhelyezkedés módját ... kiegészítő tábla jelezheti továbbá, hogy a várakozóhely mozgáskorlátozottak gépkocsijai részére van fenntartja (115. ábra);
41.§ (3)  A mozgáskorlátozott személy vagy az őt szállító jármű vezetője járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelző tábla (61. ábra) tiltja. Korlátozott várakozási övezetben és várakozási övezetben a mozgáskorlátozott személy vagy az őt szállító jármű vezetője a járművével a várakozást ellenőrző órával (parkométerrel) vagy jegykiadó automatával ellátott várakozóhelyen, ellenőrző óra vagy jegykiadó automata működtetése nélkül is várakozhat. A kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés (15.§ (6) bekezdése) azonban e járműre is irányadó.
51/A.§  A 14.§ (13) bekezdésében, a 40.§ (9) bekezdésében, valamint a 41.§ (3) bekezdésében említett jogosultság azt a mozgáskorlátozott személyt illeti meg, aki külön jogszabály alapján erre engedélyt kapott és az őt szállító járművön az engedélyre utaló jelzés van. 
•	164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről.
2.§  A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
... d/ parkolási engedély.
7.§  A parkolási engedély a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.15.) KPM-BM együttes rendeletben (KRESZ) meghatározott kedvezmények igénybevételére jogosít.
•	Budapest főváros közterületein és erdőterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 38/1993. (XII.27.) Főv.Kgy. rendelet
36.§ (1)  A 74/1999. (XII.30.) Főv.Kgy. rendelet 4.§ c/ pontjában foglalt rendelkezés szerint a közterület-felügyelő a várakozási és a korlátozott várakozási övezetek területén a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművekre kerékbilincset helyez el.
...
	(5)  Nem rögzíthető kerékbilinccsel
h/  az érvényes igazolvánnyal ellátott mozgássérült járműve, ha az igazolványt a jármű szélvédője alatt jól látható módon helyezték el;
Alkalmazott jogszabályok
•	Alkotmány 
2.§ (1)   "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
70/A.§	 (1) "A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen: faj, szín, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül."
A vizsgálat megállapításai
1.	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezett korábbi panaszok alapján - melyekben mozgáskorlátozott panaszosok kifogásolták, hogy csak a számukra kijelölt várakozóhelyen parkolhatnak ingyenesen - vizsgáltam a mozgáskorlátozottak parkolási kedvezményeit, illetve ezek szabályozási módját. A KRESZ 51/A. §-ában foglalja össze az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő szabályokat, melyek kivételezett helyzetet biztosítanak a közúti közlekedés többi résztvevőjével szemben. E szabályok a mozgáskorlátozottaknak a parkolással kapcsolatos nehézségek megelőzése érdekében az általános szabályok alól meghatározott esetekben felmentést adnak. A mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő kedvezményeket szabályozza a 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet.  E rendelet célja, hogy a súlyos mozgáskorlátozottak társadalmi életben való részvételét állapotukból adódó közlekedési költségek részleges megtérítésével, különböző kedvezmények biztosításával elősegítse. Ezen két jogszabály pozitív diszkriminációs szabályokat tartalmaz annak érdekében, hogy csökkentse az állampolgárok korlátozott mozgásképességéből fakadón hátrányokat. Az akkor elkészült vizsgálati jelentésben OBH 9792/1997., OBH 9663/1997., OBH 9664/1997., OBH 9668/1997., OBH 9669/1997., OBH 9672/1997., OBH 2851/2000.) megállapítottam, hogy "hogy nincs olyan jogszabályi rendelkezés, mely meghatározná a fizető parkolókra vonatkozó mindenkori önkormányzati rendelet keretét. Keretszabály nélkül viszont az önkormányzatok eltérő szabályozást alakítottak ki. ... nem egységes a parkolást szabályozó helyi rendeletekben kialakított szabályozás - többek között - a mentességi kör tekintetében... Mindezek szükségessé teszik olyan magasabb szintű jogi rendelkezés megalkotását, amely a helyi parkolási rendeleteket és a mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeivel kapcsolatos jogszabályokat összhangba hozza."
A fent leírtaknak megfelelően ajánlást tettem a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztériumnak, hogy a Belügyminisztériummal egyetértésben, az egységes szabályozási elvek kialakítása érdekében, a KRESZ új szakaszának beiktatásával határozza meg, hogy a korlátozott várakozási övezetek szabályai kötelezőek-e a parkolási engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott személyekre, illetve az őket szállító járművek vezetőire. Ajánlásom nyomán 2000 májusában elkészült a rendelet módosításának szövege. A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet 40.§ (3) bekezdése szerint a mozgáskorlátozott személy vagy az őt szállító jármű vezetője járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelző tábla tiltja. Korlátozott várakozási övezetben és várakozási övezetben a mozgáskorlátozott személy vagy az őt szállító jármű vezetője a járművével a várakozást ellenőrző órával (parkométerrel) vagy jegykiadó automatával ellátott várakozóhelyen, ellenőrző óra vagy jegykiadó automata működtetése nélkül is várakozhat. A módosítás 2001. május 1-jén lépett hatályba. A mozgáskorlátozottak ingyenes parkolási problémájának megoldódására tekintettel újabb ajánlást nem teszek.
2.	Panaszos korlátozott várakozási övezetben parkolt gépkocsijával, amikor a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás alkalmazottja - érvényes parkolójegy hiányában - a parkolási díj utólagos megfizetésére kötelezte, majd ennek elmulasztás amiatt kezdeményezte a kerékbilincs felszerelését. A Budapest főváros közterületein és erdőterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 38/1993. (XII.27.) Fv.Kgy. rendelet szerint a közterületfelügyelő a várakozási és a korlátozott várakozási övezetek területén a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművekre kerékbilincset helyez el. Nem rögzíthető azonban kerékbilinccsel az érvényes igazolvánnyal ellátott mozgássérült járműve, ha az igazolványt a jármű szélvédője alatt jól látható módon helyezték el.  A panaszos állítása szerint a kerékbilincs felszerelése annak ellenére történt, hogy a parkolási engedélyét az autóban elhelyezte, a Fővárosi Közterület-felügyelet álláspontja szerint azonban a panaszos járművén sem a parkoló ellenőrzők, se a közterület-felügyelők nem találtak mozgáskorlátozottak parkolási engedélyét.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa bizonyítási eljárást nem folytat le, így a konkrét esetben annak megállapítása, hogy panaszos járművének szélvédője mögött valóban volt-e parkolási engedély vagy sem, nem áll módjában. Azonban a mozgáskorlátozottak parkolási engedélyének elfogadásával összefüggésben sok panasz érkezett hivatalomhoz. Ezekben a panaszosok azt sérelmezték, hogy a fővárosi Közterület Parkolási Társulás és a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. munkatársai a súlyos mozgáskorlátozottak parkolási engedélyét akkor sem fogadják el, ha azt bevallottan látták az autón, vagy felmutatták nekik. A parkolási engedéllyel rendelkező, és ennek megfelelően díjfizetés nélkül várakozó mozgáskorlátozottak autóira rendszeresen parkolási díj és pótdíj megfizetésére kötelező felszólítást helyeztek el. A felszólítás indoka szerint az autóban elhelyezett parkolási engedély valódiságát, érvényességét és használatának jogosságát nem lehet ellenőrizni, ezért a társulások a parkolási engedélyt azonosítatlannak tekintették. A panaszosokat az ügyfélszolgálaton arról tájékoztatták, hogy amennyiben az első figyelmeztetés után felkeresik a társulás ügyfélszolgálati irodáját és bemutatják a parkolási engedélyüket, illetve nyilvántartásba vetetik magukat, akkor a továbbiakban nem kapnak fizetési felszólítást. Az ilyen tartalmú panaszok nyomán vizsgáltam a mozgáskorlátozottak parkolási engedélye elfogadásának gyakorlatát. (OBH 3266/2001., 3319/2001., 3553/2001., 3722/2001., 4356/2001., 4608/2001.)
A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII.27.) Korm. rendeletben szabályozott parkolási engedély a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.15.) KPM-BM együttes rendeletben meghatározott díjmentes parkolás kedvezményének igénybevételére jogosítja a mozgáskorlátozottak, akik az engedéllyel rendelkeznek. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 52.§ (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv törvényben vagy önkormányzati rendeletben meghatározott esetben az ügyfél adatainak rendszeres igazolására hatósági igazolványt ad ki. Az ügyfél jogainak rendszeres igazolására hatósági bizonyítvány kiadását kormányrendelet is elrendelheti. Az említett törvény szerint a hatósági bizonyítványt és igazolványt ellenkező bizonyításig mindenki köteles elfogadni, a bejegyzett adatok és jogok más bizonyítására az ügyfél nem kötelezhető. Az OBH 3266/2001. számú jelentésemben megállapítottam, hogy a társulások a vizsgált esetekben kötelesek lettek volna a parkolási engedélyeket ellenkező bizonyításig valódinak elfogadni és a díjmentesség igénybevételéhez nem kérhettek volna a panaszosoktól egyéb bizonyítást, például azt, hogy keressék fel a parkolási társulások irodáját. Az említett jelentésben megállapítottam, hogy az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye olyan alkotmányos alapérték, mely minden jogalkalmazót köteles. A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog,  melyet az eljárási garanciák betartása biztosít az állampolgárok számára. Az Alkotmányból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog akkor is kötelezi a jogalkalmazót, ha az érintett esetben a jogszabályok nem tartalmaznak részletes eljárási előírásokat, garanciákat. Megállapítottam továbbá, hogy a Fővárosi Önkormányzatnak, mint a közszolgáltatás nyújtása során eljáró társulás meghatalmazójának, biztosítania kellett volna azt, hogy meghatalmazottja ne járhasson el jogszabálysértő módon - azaz ne kötelezhesse az ingyenes parkolásra jogosító engedéllyel rendelkező mozgássérülteket további bizonyításra - és figyelemmel kellett volna lennie arra is, hogy abban az esetben, ha a parkolási engedélyt hamisnak és így kedvezmény igénybevételét jogosulatlannak tartják, a társulásokat, illetve az önkormányzatot terheli az erre vonatkozó bizonyítási kötelezettség. Az a körülmény, hogy a társulások ezt a jogszabálysértő gyakorlatot több hónapig követhették, és az önkormányzat felszólítása ellenére sem hagytak fel vele, a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményével (Alkotmány 2.§ (2) bek.) és a pozitív diszkrimináció alkotmányos célkitűzésével (Alkotmány 70/A.§ (3) bek.) összefüggésben okozott visszásságot.
Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében kezdeményeztem, hogy a Fővárosi Önkormányzat gondoskodjon arról, hogy a meghatalmazott Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás és a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. a fent leírt jogszabálysértő gyakorlatot a továbbiakban ne folytathassa, és teremtse meg annak a feltételeit, hogy az önkormányzat a parkolási engedélyek valódiságát ellenőrizni tudja. A vizsgálat óta elkészült a mozgáskorlátozottak új parkolási engedélyéről szóló jogszabály-tervezet és született egy kormányhatározat, mely a parkolási igazolványok jogszerű használatának ellenőrzéséhez szükséges hatósági nyilvántartási rendszer kialakításáról rendelkezik. A változások remélhetőleg hozzájárulnak ahhoz, hogy az ellenőrző szervek a továbbiakban ne kövessenek jogszabállyal ellentétes gyakorlatot az igazolványok ellenőrzése során. Erre tekintettel újabb alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg és ajánlást nem teszek.

Budapest, 2002. március 29.

Lenkovics Barnabás