OBH 4314/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Táncos Mihályné

Az eljárás megindítása
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezett levélben panaszos - mint volt vállalkozó - kifogásolja, hogy nyugdíjából már hat éve vonják a vállalkozása alatt keletkezett társadalombiztosítási tartozást, ezért szolgálati idejébe sem számítottak be több mint két évet. Megítélése szerint tartozása járulék részét már kiegyenlítette, azonban a késedelmi pótlék törlését kérelmező, 1994-ben kelt beadványára a nyilvántartást akkor vezető Egészségbiztosítási Pénztártól választ sem kapott.
	Az eljárás megindítására a beadványban foglaltak alapján került sor, figyelemmel az Alkotmányban rögzített arányos közteherviselés elvére, illetve a jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való jogra.
	Az ügyben vizsgálatot kértünk az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivataltól.

Az érintett alkotmányos jogok, az alkalmazott jogszabályok
•	Az Alkotmány 70/I. §-a szerinti arányos közteherviselés kötelezettségének elve. 
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményének részét képező tisztességes eljáráshoz való jog.
•	A járulékfizetés időpontjában hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
	Panaszos 1993-tól rokkantsági nyugdíjas, ezt megelőzően fuvarozó vállalkozóként dolgozott. A gépkocsi üzembentartási költségei és egyéb kiadások miatt a társadalombiztosítási járulékot hiányosan fizette. 1994-ben tartozását - amely a járuléktartozáson kívül a késedelmi pótlék összegét is tartalmazta -  nyugdíjából kezdték vonni.  Mivel a törvény szerint szolgálati időnek az az időszak számít, amely alatt az egyéni vállalkozó a járulékot megfizette, ezért panaszos szolgálati idejébe több mint két évet nem számítottak be.
	A panaszos  1994-ben a tartozás levonásának megkezdésekor törlési kérelmet nyújtott be a nyilvántartást akkor vezető Fővárosi és Pest megyei Egészségbiztosítási Pénztárhoz a késedelmi pótlék elengedésére. A Pénztár a kérelmet  nem bírálta el, ezért a nyugdíjból történő levonás vizsgálata sem történt meg több mint hat éve.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg az országgyűlési biztos eljárási jogosultságát. E törvény 16. § (1) bek. értelmében  az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	Az országgyűlési biztos feladata tehát a hatóság eljárásával összefüggésben keletkezett alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem vizsgálata, és a vizsgálat eredményétől függő intézkedések megtétele, a rendelkezésre álló jogorvoslati eljárás kimerítését követően.
	Itt kell megemlíteni, hogy a járulékfizetők nyilvántartásba vételére – a kérdéses időben hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény alapján – a megyei Egészségbiztosítási Pénztáraknál került sor. Jogszabály módosítás kapcsán a nyilvántartás 1999. évben az APEH megyei Járulékigazgatóságainál történt, majd 2000. január 1-jétől a nyilvántartási, járulék-bevallási, beszedési feladatokat teljes egészében átvették az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal megyei igazgatóságai. 
	Megkeresésünkre az APEH a következő intézkedéseket tette:
	Az 1994. évben benyújtott kérelem elbírálhatósága érdekében a panaszos folyószámláján az eredeti állapotot vissza kellett állítani, mely szerint a tartozás eredeti összege 678.728,- Ft volt.  A hosszú ideje elbírálatlan kérelemre tekintettel a 2000. november 23-án kibocsátott határozattal a panaszost terhelő 331.400,- Ft késedelmi pótlék tartozást a késedelem benyújtásának napjától elengedte. A letiltásból befizetett összegeket a járuléktartozásra átszámolták, ezzel lehetőség nyílott a hiányzó szolgálati idő igazolására. Ezzel panaszos ügye rendeződött.
A vizsgálat megállapításai alapján a Fővárosi és Pest megyei Egészségbiztosítási Pénztár azzal, hogy a kérelmet nem bírálta el és ezért a tartozás nyugdíjból történő levonásának jogszerűségét  nem vizsgálta felül, súlyosan sértette az Alkotmány 70/I. §-ában deklarált  arányos közteherviseléshez való jogot, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz való jogot.
	Ajánlást nem teszek, tekintettel arra, hogy az ügyben alkotmányos visszásságot okozó Pénztár jelenleg már járulékbeszedéssel nem foglalkozik, az APEH pedig a panaszt most már saját hatáskörében rendezte.

Budapest, 2001. február 20.

Gönczöl Katalin