OBH 4301/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	A Vas Népe c. lap a 2000. augusztus 29-i számában "Egy átvert felvételiző" aláírással közölte azt a panaszt - Főiskolai átverés címmel -, amely a szombathelyi Berzsenyi Dániel Főiskola eljárását kifogásolta. A főiskola ugyanis nem értesítette arról a jelentkezőt, hogy mivel az írásbelije nem sikerült, ezért szóbeli felvételi vizsgát már nem is tehet, ezzel szemben behívta a szóbeli vizsgára. A főiskola arra hivatkozott, hogy a számítógép hibája miatt nem tudták az írásbeli pontszámot.
	Tekintettel arra, hogy az olvasói levélben ismertetett eset a jogbiztonság követelményéből (Alkotmány 2. § (1) bek.) fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásság lehetőségére utalt, hivatalból vizsgálatot indítottam. Tájékoztatást kértem a történtekről a főiskola főigazgatójától.

A megállapított tényállás
	A felvételiző a jelentkezési lapján 4. helyen jelölte meg a főiskolát. Írásbeli felvételi dolgozatát a Pécsi Egyetem Orvostudományi Karán írta 2000. május 22-24-én. A főiskolának az Országos Felsőoktatási Felvételi Iroda határidőket is tartalmazó szabályzata alapján 2000. június 5-ig ki kellett küldenie a szóbeli felvételi vizsgára szóló behívóleveleket. Az írásbeli dolgozatok javítása a hivatkozott szabályzat értelmében eddig nem zárult le.
	A főiskola kiértesítése  alapján a felvételiző  szóbeli vizsgát tett,  majd július 27-én kapott értesítést arról, hogy a felvételi kérelmét elutasították. Ezt követően kérte a főiskolát, hogy vizsgálják felül írásbeli dolgozatait (biológia, kémia), mert az csak egy ponttal maradt el a minimumtól. A főiskola főigazgatója ezt a kérést elutasította, mert jogsértés nem történt. A felvételiző ezután beszélt a főiskola tanulmányi osztályvezető-helyettesével, amikor is elmondta: a Pécsi Egyetemtől ő kapott értesítést az írásbeli dolgozatai sikertelen eredményéről (biológia 6, kémia 3 pont), de azt nem közölte a főiskolával.

A vizsgálat megállapításai
	Az Oktatási Minisztérium által kiadott Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 2000. (a továbbiakban: Felvételi Tájékoztató) 32. oldalán az írásbeli vizsgákról azt írja: "A dolgozatokba való betekintés helyét és időpontját az a felsőoktatási intézmény állapítja meg, amelyik a pályázót az írásbeli felvételi vizsgára behívta. Erre azért van szükség, mert egy írásbeli eredményét több felsőoktatási intézmény is figyelembe veheti, de felülbírálni és az eredményt korrigálni csak abban az intézményben lehet, ahol a dolgozatot íratták és javították. A jelentkező a dolgozatába való betekintés napját követő második munkanap végéig az intézmény (kar) vezetőjétől írásban kérheti az általa észlelt javítási, pontszámítási hiba kivizsgálását. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye, azaz a jelentkező elveszti ezt a jogát."  Ezek az előírások a 28/1995. (III.24.) Korm. rendelet 9. § (1) és (2) bekezdésén alapulnak. A 9. § (3) bekezdése pedig akként rendelkezik: "A felsőoktatási intézmény (kar) vezetője a (2) bekezdés szerint előterjesztett kérelmet három munkanapon belül köteles a felvételi bizottsággal kivizsgáltatni, és annak döntéséről a jelentkezőt értesíteni." A főiskola ezek szerint nem vizsgálhatta felül a Pécsi Egyetemen írt írásbeli dolgozat pontszámait.
	A Felvételi Tájékoztató 32. oldal második címe alatt a következő kötelezettséget határozta meg a felvételiző számára: "Ha a jelentkező az alkalmassági vagy az írásbeli vizsgán elért eredménye alapján nem folytathatja a felvételi vizsgát (pl. nem tehet szóbeli vizsgát) abban az intézményben, ahonnan annak elfogadását kérte, azonnal jelezze ezt a többi jelentkezési helyen, mert különben ezeken a helyeken sem lesz érvényes vizsgaeredménye." (Kiemelés az eredeti szöveg szerint.) Ez a biztonsági szabály azért van, mert előfordulhat, hogy a felvételi jelentkezésben megjelölt további intézmény kiküldi a szóbelire az értesítést már akkor, amikor még a számítógép nem jelzi a máshol letett írásbeli vizsga pontjait. Az érintett felvételiző viszont időközben az írásbelije és az esetleges jogorvoslata eredményéről biztosan tudomást szerez attól az intézménytől, ahol a dolgozatát írta, így pedig módjában áll tisztázni, hogy érdemes-e tovább készülnie a szóbeli felvételire. A vizsgált esetben a főiskola a saját felvételi feltételei között a Felvételi Tájékoztató 143. oldalán közölte: "Két írásbeli dolgozat esetén legalább 10, egy írásbeli esetén legalább 5 pontot kell elérnie a pályázónak, hogy a szóbeli vizsgáját megkezdhesse." A cikkben panaszolt esetben az "átvert felvételiző" tehát nem a főiskola hibájából készült hiába a szóbelire, ezért nem állapítottam meg a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
	A vizsgálat során észleltem, hogy a 2001. évre vonatkozó Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató ilyen figyelmeztetést a felvételizőknek már nem tartalmaz. Vélhetően arra a kedvező helyzetre alapítva, hogy a számítógép kellő időben minden intézmény számára jelezni fogja az írásbeli eredményeket. Ebben az esetben viszont különösen fontos, hogy az intézmények nagy gonddal figyeljenek a szóbeli vizsga előfeltételére, hiszen egyedül őket terheli a megfelelő tájékoztatás kötelezettsége. A felvételi eljárás során az írásbeli pontszámokról adott tájékoztatáskor (akár a levélben, akár a hirdetőtáblán) közölhetnék a jelentkezővel, hogy az eredménytelenség milyen következménnyel járhat a többi jelentkezési helyen. Vagy akár a szóbelire küldött értesítő levelekben hívhatnák fel a címzett figyelmét arra, jelentse be, ha a máshol írt írásbeli eredménye az X pontot nem érte el, mert akkor nem tehet érvényes szóbeli vizsgát, a behívás ellenére sem. Ennek megfontolását és a lehetséges intézkedést azért javaslom az oktatási miniszternek, mert így megelőzhető a vizsgált ügyben kifogásolt probléma. (Teljesen hibátlan ügymenet ugyanis soha nincs.)

Budapest, 2001. április 23.

Gönczöl Katalin