OBH 4293/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	Panaszos a 2000. augusztus 1. napján kelt és az Országgyűlési Biztos Hivatalához 2000.augusztus 31. napján érkezett beadványában ügyében felvilágosítást kért. Beadványa szerint, volt férjét csempészet bűntettének gyanúja miatt 1993. december 13-án előzetes letartóztatásba helyezték. A férje ellen folyó nyomozást a Vám- és Pénzügyőrség Pest megyei Nyomozó Hivatala 343/1993. szám alatt folytatja. A nyomozás során, 1994.február 10-én, volt férje tulajdonát képező - 1994-ben 1.000.000 Ft értékű - Peugeot 405 típusú személygépkocsi zár alá vételét rendelték el. A bírósági végrehajtó a személygépkocsit lefoglalta és tárlóhelyre szállította.
Panaszos volt férjének előzetes letartóztatását 1994.március 4-én megszüntették. A személygépkocsi zár alá vétele miatt panaszos és férje, valamint jogi képviselőjük is több alkalommal eredménytelenül panaszt jelentettek be.
Panaszos férjétől 1999. április 27-én jogerősen elvált. A vagyonmegosztáskor a kérdéses személygépkocsi panaszos tulajdonába került. Ezért keresni kezdte a személygépkocsit. 
Mivel a volt férje   elleni büntető eljárás még nem fejeződött be jogerősen, ezért a panaszos a Budaörsi (korábbi megnevezésén: Budakörnyéki) Városi Ügyészséghez fordult, ahonnan azt a felvilágosítást kapta, hogy a személygépkocsit 1997. novemberében tárolási helyéről ismeretlen tettes elvitte. Tájékoztatták arról is, hogy a személygépkocsi elvitele miatt a Soproni Rendőrkapitányság nyomozott, de a tettes ismeretlen volta miatt a nyomozást 1998. januárjában megszüntették.
Panaszos az országgyűlési biztoshoz címuett beadványában a következőket írta: „Felháborítónak tartom, hogy egy lefoglalt gépjárművet, ami zárt őrzött területen van ellopnak. Szeretnék tisztánlátni ezekután, hogy én ennek a gépjárműnek az értékét kitől kapom meg”. Sérelmezi a panaszos, hogy a nyomozás megszüntetéséről sem őt, sem jogi képviselőjét nem értesítették.
	A panasz tárgyában az állampolgári jogok biztosáról szóló 1993.évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (2) és (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel felvilágosítást kértem a nyomozás törvényessége felügyeletét ellátó Budaörsi Városi Ügyészség Vezetőjétől, a gépkocsi eltűnésének ügyében pedig a Soproni Városi Ügyészség Vezetőjétől. Mindkét hatóság a tájékoztatást megadta.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 13. §-ában kinyilvánított tulajdonhoz való jog.
•	Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog.
•	Az Alkotmány 64. §-ában meghatározott kérelemhez és panaszhoz való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	Az elkövetéskor hatályos Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. számú törvény  (Btk.)
62. § (1) Szabadságvesztés kiszabása mellett vagyonelkobzást kell elrendelni arra a bűncselekmény elkövetéséből eredő vagyonra, amelyet az elkövető a bűncselekmény elkövetése során vagy azzal összefüggésben szerzett.
(2) A vagyonelkobzást arra a vagyonra is el kell rendelni, amelyet az elkövető a bűncselekmény elkövetéséből eredő vagyon helyébe lépő vagyonként szerzett.
63. § (1) A bíróság a vagyonelkobzást az elkövető egész vagyonára, vagyonának meghatározott részére, egyes vagyontárgyaira vagy pénzösszegben kifejezve rendeli el.
(2) A vagyonelkobzást el kell rendelni arra a vagyonra is, amelyet az elkövető átruházott, feltéve, hogy a megszerzőnek az átruházott vagyon eredetéről tudomása volt.
(4) A (2)-(3) bekezdés esetén a vagyonelkobzás elrendelhető akkor is, ha a megszerző személyében jogutódlás következett be.
(5) A vagyonelkobzást pénzösszegben kell elrendelni, ha a vagyont az elkövető jóhiszemű harmadik személyre, illetőleg a (3) bekezdésben meghatározott módon gazdálkodó szervezetre ruházta át.
(6) Az elkobzott vagyon az ítélet jogerőre emelkedésével az államra száll.
312. § (1) Aki
a) vámárut a vámellenőrzés alól elvon vagy vámszempontból lényeges körülményei tekintetében a hatóság előtt valótlan nyilatkozatot tesz (csempészet),
b) csempészett vámárut vagyoni haszon végett megszerez, elrejt vagy elidegenítésében közreműködik (vámorgazdaság),
vétséget követ el, és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, javító-nevelő munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(2) A büntetés bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt
a) üzletszerűen,
b) bűnszövetségben,
c) jelentős értékű vámárura,
d) muzeális tárgyra
követik el.
(3) A büntetés öt évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt üzletszerűen vagy bűnszövetségben jelentős értékű vámárura követik el.

•	Az elkövetéskor hatályos büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény  (Be.)
106. § (1) Ha az eljárás olyan bűncselekmény miatt folyik, amellyel kapcsolatban vagyonelkobzásnak, illetőleg vagyoni előny, vagy elkobzás alá eső érték megfizetésére kötelezésnek van helye, továbbá, ha polgári jogi igényt érvényesítenek és tartani lehet attól, hogy a kielégítést meghiúsítják, a hatóság ezek biztosítására a terhelt egész vagyonának vagy egyes vagyontárgyainak zár alá vételét határozattal elrendelheti.
107. § A zár alá vételt fel kell oldani, ha
a) elrendelésének oka megszűnt;
b) az eljárást vagyonelkobzás alkalmazása, vagyoni előny vagy elkobzás alá eső érték megfizetésére kötelezés nélkül fejezték be, illetőleg a polgári jogi igényt elutasították;
c) a polgári jogi igény megítélése esetén a magánfél a megállapított teljesítési határidő lejártától számított harminc napon belül végrehajtást nem kért;

A vizsgálat megállapításai
	Panaszos beadványa, az általa becsatolt iratok másolatai, valamint a Soproni Városi Ügyészségtől és a Budaörsi Városi Ügyészségtől kapott tájékoztatás alapján, panaszos ügyében a következők állapíthatók meg:
A Vám- és Pénzügyőrség Pest Megyei Nyomozó Hivatalánál, 343/1993. szám alatt, a Btk. 312. § (1) bekezdésébe ütköző és a (3) bekezdés szerint minősülő üzletszerűen, jelentős értékű vámárúra elkövetett csempészet büntette miatt, a panaszos volt férje ellen büntető eljárás folyik, mert alaposan gyanúsítható azzal, hogy bűntársaival 1992. és 1993.években nagy értékű személygépkocsikat hoztak be az országba vámmentességgel rendelkező személyek nevére, a vám- és más köztartozások megfizetése nélkül, majd a gépkocsikat értékesítették.
A nyomozás folyamán 1994.febrár 10-én, a Vám- és Pénzügyőrség Pest megyei Nyomozó Hivatala panaszos férjének  DST-766.frsz  Peuegot 405 típusú személygépkocsijának zár alá vételét rendelte el, mert az eljárás olyan bűncselekmény miatt folyik, amellyel kapcsolatban vagyonelkobzásnak van helye (Be.106. § (1) bekezdés). A nyomozó hatóság határozata alapján a bírósági végrehajtó lefoglalta és zárgondnok kijelölése mellett tárolóhelyre - mely később 1995.június 1-től megváltozott - szállíttatta.
A lefoglalt személygépkocsi ez utóbbi helyről ismeretlen körülmények között - mivel a telephely őrzése megszűnt - 1997.november hónapban eltűnt, azt onnan ismeretlen tettes eltulajdonította. A Soproni Rendőrkapitányság a Győr-Moson-Sopron Megyei Bírósági Végrehajtó Iroda feljelentése alapján, az eltűnt gépkocsi ügyében 2355/1997. szám alatt nyomozást folytatott, majd a nyomozást az elkövető ismeretlen volta miatt 1998.január 24-én megszüntette. A határozatot a feljelentő irodának küldte meg. Panaszos részére e határozatot, mivel sértettként az ügyben nem szerepelt, nem kézbesítették.
A panaszos és volt férje házasságát a Soproni Városi Bíróság, 1999.április 21. napján, P.20.896/1998/7.számú ítéletével jogerősen felbontotta. Házasságuk felbontása előtt, 1999.március 1. napján ügyvéd által készített és ellenjegyzett „Házastársi közös vagyon megosztási szerződés”-t kötöttek. Ennek 9. pontja szerint a házastársi együttélésük tartama alatt a következő vagyontárgyakra tettek szert:
1) 	ELH-109 frsz. Seat Ibiza 1,6 GLX típusú személygépkocsi   1.400.000 Ft
2) 	Sony Hifi berendezés                                                                 200.000  Ft
3) 	Szobagarnitúra                                                                           200.000 Ft
4) 	DST-766 frsz. Peugeot típusú személygépkocsi                      1.400.000 Ft
A szerződés 10. Pontja pedig a következőket tartalmazza:
„10.) A felek megállapodnak abban, hogy az ingómegosztás keretében a felperes tulajdonába adják a 3. és 4. tétel alatti ingóságot mindössze 1.600.000,- Ft értékben, míg az alperes tulajdonába kerül az 1. és 2. tétel alatti ingóság mindösszesen 1.600.000,- Ft értékben.
A felek az értékegyenlőség folytán értékkülönbözetet nem kötöttek ki, illetve annak megfizetésére nem került sor.” (a felperes Panaszos volt).
A vagyonmegosztási szerződést, - a peres felek egyességét - a Soproni Városi Bíróság P.20.896/1998/7. számú, 1999. április 21. napján jogerőre emelkedett végzésével jóváhagyta.
Megállapítottam, hogy sem az említett vagyonmegosztási szerződésben, sem később a bíróságon a házasságuk felbontása iránti perben a panaszos és volt férje, valamint a panaszos jogi képviselője arról nem tettek említést, hogy a panaszos tulajdonába kerülő DST-766 frsz személygépkocsira a nyomozó hatóság zár alá vételt rendelt el és azt lefoglalták. Ezt annak ellenére nem tették, hogy  valamennyien tudtak minderről, hiszen több alkalommal kérték a zár alá vétel megszüntetését, illetve azt, hogy a zár alá vétel mellett a használatukban maradjon. E kérelmeket a hatóságok elutasították.
Megállapítottam  azt is, hogy a panaszos volt férje elleni büntető eljárást ezideig nem fejezték be, a zár alá vételt nem szüntették meg. A nyomozást jelenleg felfüggesztették az egyik távollevő gyanúsított miatt.
	Mindezek alapján egyértelmű, hogy panaszos alkotmányos jogait, a férje ügyében eljáró hatóságok nem sértették meg, és nem is veszélyeztették.
A panaszos a vagyonmegosztási szerződéssel tulajdonába juttatott személygépkocsi zár alá vételéről, lefoglalásáról, majd a gépkocsi ismeretlen körülmények közötti eltűnéséről tudott. Tudott a férje ellen folyó büntetőeljárásról és arról is, hogy ez még nem fejeződött be, a zár alá vétel fennáll.
Ilyen körülmények között csak a büntető ügy jogerős befejezése, a zár alá vétel esetleges  megszüntetése után lehet eldönteni, hogy a lefoglalt gépkocsi egyáltalában panaszos tulajdonába és birtokába kerülhet-e. A panaszos polgári jogi igényét, csak ezután, a körülményektől függően, a károkozóval szemben érvényesítheti.
A vizsgálatot lezártam, intézkedést nem teszek. Erről jelentésem megküldésével értesítem a panaszost, a Budaörsi Városi Ügyészséget, a Soproni Városi Ügyészséget és a Vám- és Pénzügyőrség Pest megyei Nyomozó Hivatalát. 

Budapest, 2000. november 14.

Gönczöl Katalin