OBH 4281/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	Szerep községben az ár- és belvíz okozta károk enyhítésére vonatkozó állami támogatással kapcsolatos problémákról a Hajdú-Bihari Napló "Aláírásgyűjtő akció után falugyűlés" címmel sajtóhíradás jelent meg. A riport beszámolt arról, hogy a 134 károsult nem vehette igénybe azt a támogatást, amelyet a költségvetés a helyreállítások érdekében biztosított a hasonló kárt szenvedett települések részére.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jog és a diszkrimináció tilalma megsértésének gyanúja miatt hivatalból indult.

A megállapított tényállás
	A vizsgálat során tájékoztatás céljából megkerestem az önkormányzatot, a megyei és az országos katasztrófavédelmi igazgatóságot.
A Szerep Község Önkormányzatának polgármesterétől arra kértem választ, hogy az önkormányzat milyen ismeretekkel rendelkezett a kárfelmérések határidejéről? Mi volt az oka, hogy az önkormányzat késedelmesen nyújtotta be az igényeket? A kárfelméréseket egyidőben vagy folyamatosan adták át a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságnak?
A Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójától tájékoztatást kértem arra vonatkozóan, hogy az önkormányzattól mikor vették át a kárfelmérési anyagot? Milyen intézkedések történtek a támogatások megállapítására, és az elbírálásra mikor kerül sor?
Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatójának válaszát kértem arra vonatkozóan, hogy álláspontja szerint az igénybejelentések elmaradásáért kit terhel a felelősség? Milyen lehetőséget látnak a károk költségvetési támogatására, figyelemmel arra, hogy a riportban elhangzottak szerint a megye már nem rendelkezik forrással?

1)	Az önkormányzat válaszában közölte, hogy a személyi tulajdonú lakásokban keletkezett ár- és belvízkárok felmérésének határidejére vonatkozó első konkrét információt 2000. május 3-án kapták meg az illetékes építésügyi hatóságtól. E szerint a kárfelmérő lapok leadási határideje május 10, és a felmerését május 4-én kezdték meg. A polgármester válaszában határozottan kijelentette, hogy az önkormányzat időben nyújtotta be igényét. A kárfelmérési igénybejelentő lapokat és az állampolgárokkal kötendő megállapodás mintapéldányát az építési hatóság munkatársa szolgáltatta.
A kárfelméréseket egyszerre, 2000. május 10-én adták át a Hajdú-Bihar Megyei Területfejlesztési Közhasznú Társaságnak és a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Püspökladányi Kirendeltségének. (Az átvétel dokumentált.) A sajtóhíradás elhangzását (2000. augusztus 26.) követően először 2000. szeptember 3-án a terület országgyűlési képviselőjének telefonértesítéséből, majd a Hajdú-Bihar Megyei Napló 2000. szeptember 5-i számából értesültek arról, hogy a beadott helyreállítási igény 50 %-át (16.540.000 Ft-ot) Szerep Község Önkormányzata több településhez hasonlóan (Sárrétudvar, Báránd) utólag megkapta. Erről a község lakosságát 2000. szeptember 7-én falugyűlésen a polgármester tájékoztatta. Az önkormányzat a támogatás megállapításáról hivatalos értesítést a válaszadás időpontjáig (2000. szeptember 25.) nem kapott. A polgármester a kárenyhítés megítéléséről 2000. szeptember 22-én bizonyosodott meg abból, hogy a támogatás teljes összege az önkormányzat számlájára megérkezett. 

Végezetül közölte, hogy a községet korábban, 1999-ben érintette a tavaszi belvíz, illetve a nyári viharkár, akkor azonban a felmérések leadási határidejéről a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Püspökladányi Kirendeltsége írásban értesítette a polgármestert.

2)	A megyei katasztrófavédelem igazgatója arról tájékoztatott, hogy az önkormányzatok által jelzett igények ellenőrzésére 2000. május 2-án adtak ki körlevelet. A saját adataik, illetve a Hajdú-Bihar Megyei Területfejlesztési Ügynökség nyilvántartása alapján ellenőrzési tervet készítettek, mert az összesítést 2000. május 10-ig kellett felterjeszteni az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra. (Szerep község egyik szervhez sem szolgáltatott adatokat a vizsgált időszakban!) A megyei igazgatóság a település igényéről csak 2000. július 24-én értesült, amikor felvetődött a kérdés az önkormányzat részéről, hogy miért maradtak ki a kárenyhítésből. Az igazgatóság tájékoztatta az önkormányzatot, hogy a kárenyhítésre csak pótigényként van lehetőség. A kárfelvételi lapok kitöltött másolatát 2000. augusztus 14-én küldték meg az igazgatóságnak. A kárfelvételi adatlapokon a károsodás időpontja 2000. február-április hónap. A felvétel időpontja 59 esetben 2000. május 4-e, 60 esetben május 8-a, 1 esetben július 3-a, 6 esetben augusztus 3-a. A kárfelmérés minden adatlapon a II. időszak (2000. február l-jétől április 30-ig) zárónapja után történt a károsodott épületekről. A helyreállítási költségek 50 %-át a többi településhez hasonlóan a költségvetés biztosította. A megállapodás-mintát és az útmutatót Szerep önkormányzata az illetékes kirendeltségüktől magkapta, miután a központi támogatási összeg leutalásra került a településre. Ezen kiadványok a károsultak kárenyhítésének szabályait tartalmazzák, amelyek a kárfelmérés után a jogosultság és a támogatás mértékének megállapítását, valamint a felhasználásról készített pénzügyi elszámolás szabályait tartalmazzák.

3)	Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság válaszában közölte, hogy a Kormány 1058/2000. (VII.11.) számú határozatában döntött az 1999. november 22. és 2000. május 19. közötti belvíz és árvíz miatti védekezés költségeiről és a kárenyhítésről. A költségvetési támogatás elosztásának az alapja az a felmérés volt, amelyet a megyei területfejlesztési tanácsok, majd (megalakulást követően) a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok végeztek. Ebben a felmérésben Szerep község adatbázisa nem szerepelt. Az igény érvényesítésének jogszabályi alapja a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről szóló 9/1998. (I.23.) Korm. rendelet.

Vis maior támogatás
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.
37. § (1) Az önkormányzat a támogatási kérelmét a területileg illetékes területfejlesztési tanácshoz nyújtja be.
	Szerep településen az 1999. november 22-e után kialakult belvíz ellen nem folytattak védekezést sem polgári védelmi, sem tűzoltó, sem vízügyi szervezetek. Az önkormányzat nem kért védekezési költséget a megyétől.
	Szerep község önkormányzata kötelezettségeinek térítésére nem nyújtott be igényt a megyei területfejlesztési tanácshoz. 2000. március 29-én a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal  tájékoztatót tartott az érintett önkormányzatoknak arról, hogy az építésügyi hatóságoknak a helyreállítás, újjáépítés során milyen feladatuk van. A tájékoztatón elhangzott, hogy a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság összegzi a kárigényeket. Szerep település 3 fővel képviseltette magát az értekezleten, de ezt követően sem jelzett sem belvízi védekezési költséget, sem épületkárokat a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságnak.
	Az önkormányzatok jelzett igényeinek ellenőrzésére a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság 2000. május 2-án körlevelet adott ki a megye valamennyi településére. A megyei katasztrófavédelmi igazgatóság az ellenőrzések alapján készítette el 2000. május 10-i zárással azt a megyei összegzést, amely bekerült az 1058/2000. (VII.11.) kormányhatározatot megalapozó országos adatbázisba.
	Szerep község csak a kormányhatározat kiadását követően jelezte a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságnak, hogy kimaradt a kárenyhítésből. A megye lefolytatta a kármegállapítást, a károk felmérését megalapozottnak találta, de ekkorra a kormányhatározat-ban rögzített közel hat milliárd forint központi támogatás már le volt kötve. Szerep település igényét csak más, igényüket időben felmérő és jelző önkormányzatok rovására lehetett volna érvényesíteni. Erre sem a megyei szerveknek, sem a Helyreállítási és Újjáépítési Tárcaközi Bizottságnak nem volt jogalapja.
A rendkívüli élethelyzetbe került helyi lakosság számára a lakhatás elemi feltételeinek megteremtése folyamatos kormányzati lehetőség. A települések támogatási igényeinek elbírálása a kormányhatározat előkészítésének időszakában (2000. május hó közepéig) befejeződött.
	A Helyreállítási és Újjáépítési Tárcaközi Bizottság munkája során folyamatosan elemzi és ellenőrzi a kárenyhítésre folyósított központi támogatás felhasználásának helyzetét. A Bizottság 2000. szeptember 4-i ülésén döntött arról, hogy az egyes településeken (lemondás, jogtalan igénylés, takarékosabb megoldás miatt) fel nem használt összegek visszavonásával keletkezett megtakarításból - többek között - Szerep település pótigényét is támogatta, és 16.540.000 Ft átutalása megtörtént.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1058/2000. (VII. 11.) Korm. határozat az 1999. november 22-e és 2000. május 19-e közötti belvíz és árvíz miatti védekezés költségeiről és a kárenyhítésről
A Kormány
4. elrendeli, hogy a központi költségvetésből a helyreállítás és kárenyhítési feladatok finanszírozása a következők szerint történjék:
a) - 100%-os 3125,1 M Ft összegű a hozzájárulás az önkormányzati tulajdonban lévő, kötelező feladatokhoz kapcsolódó építményekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk helyreállításához (ebből a közmunkaprogram meghirdetésére 125,0 M Ft, a közhasznú foglalkoztatásra 1125,0 M Ft),
- a lakásonkénti igények átlagosan 50%-át, 5997,2 M Ft-ot kell fordítani a személyi tulajdonban lévő lakás céljára szolgáló épületekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk enyhítésére, a lakhatás feltételeinek biztosítására,
b) 25%-os mértékű, 2853,0 M Ft a felmért mezőgazdasági károk enyhítésének megtérítésére fordítható összeg,
c) a központi költségvetési szervek és a személyi tulajdonban lévő lakások helyreállításának várható költségére 222,1 M Ft összeget tartalékolni kell,
az a)-c) pontok szerinti térítés mindösszesen: 12 197,4 M Ft;
7. tudomásul veszi, hogy a 4. pontban jelzett igények forrása az 5. és 6. pont alapján, a Belügyminisztérium Katasztrófa-elhárítási célelőirányzatán rendelkezésre álló 12 197,4 M Ft;
8/A. elrendeli, hogy az érintett tárcák számoljanak el a Kormányzati Koordinációs Bizottságnak a 4. pontban biztosított helyreállítás és kárenyhítési feladatokra fordított forrásokkal; a fel nem használt pénzeszközöket a Belügyminisztérium Fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási keretszámlára 2000. november 30-ig utalják vissza. A tárcák által visszautalt maradvány, illetve az önkormányzati elszámolások során visszautaltatott támogatásból 42,45 millió forint az egyházi ingatlanokban keletkezett károk enyhítését szolgálja, az ezt követően rendelkezésre álló maradványt a személyi tulajdonban lévő lakás céljára szolgáló épületekben keletkezett károk helyreállítására kell fordítani.

•	9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet
a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól, továbbá a TÁH feladatairól
Vis maior támogatás
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Az érintett  alkotmányos jog

•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

A vizsgálat megállapításai
	Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében - így többek között hatóság intézkedésének elmulasztása következtében - hivatalból is eljárhat.
Az ár- és belvízkár enyhítésével kapcsolatos ügyben a megkeresésekre érkezett válaszokból megállapítottam, hogy hivatalból indult vizsgálattal egyidőben a kárenyhítési igények teljesültek, Szerep Község Önkormányzata a költségvetési támogatást megkapta.
A vizsgálatban megkeresett és a válaszok alapján bemutatott három érintett szerv közül kettő egybehangzóan állította, hogy Szerep Község Önkormányzata nem nyújtotta be határidőben a kárenyhítésre vonatkozó igényeket. A Helyreállítási és Újjáépítési Tárcaközi Bizottság által tartott tájékoztatáson elhangzottak ellenére a községből nem érkezett igénybejelentés, mivel a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság közlése szerint a kárfelvételi időpontok 2000. május, július és augusztus hónapokban történtek, így azok 2000. május 10-ig nem is érkezhettek meg a katasztrófavédelmi szervhez. A megküldés dátumát a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság 2000. augusztus 14. napjával jelölte meg. Ezzel szemben az önkormányzat azt közölte, hogy a kárfelméréseket 2000. május 10-én adta át a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Püspökladányi Kirendeltségének.
A fenti eltérések okainak tisztázása, az átadás-átvétel dokumentálásával kapcsolatos technikai kérdések felderítése nem faladata az országgyűlési biztosnak. 
A megyei és az országos katasztrófavédelmi igazgatóság válasza más időpontban jelölte meg a kárfelmérések leadási dátumát, mint az önkormányzat. Ezzel szemben az önkormányzat ragaszkodott ahhoz, hogy időben jelentkezett a kárfelmérésekkel, melyet dokumentálni is tud. Az önkormányzat azon túl, hogy állítása szerint határidőben teljesítette kötelezettségét, azt is közölte, hogy az a körlevél, (2000. május 2.), melyre a katasztrófavédelmi szervek hivatkoznak, a község önkormányzatához nem érkezett meg. Ennek ellenére 2000. május 10-én a dokumentumot átadták a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság kirendeltségének.
A vizsgálat megállapította, hogy az intézkedésre kötelezett szervezetek, hatóságok nem megfelelő együttműködéséből adódóan a támogatások megállapítása és folyósítása több hónap késedelmet szenvedett. A késedelmes benyújtás miatt az is bekövetkezhetett volna, hogy a település támogatás nélkül marad, tekintve, hogy csak pótigénylés (más települések igényének lemondása, takarékosabb megoldása stb.) tette lehetővé a kárenyhítés utólagos biztosítását.
Az érintett szervek nem megfelelő együttműködése következtében a kárenyhítés elhúzódása átmenetileg veszélyeztette az alkotmányos jogok érvényesülését, így a tulajdonhoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	Tekintettel arra, hogy a település a kárenyhítést utólag kapta, az ügyben kezdeményezéssel, illetve ajánlással nem élek.
	Felhívom azonban  Szerep Község Önkormányzatát képviselő polgármestert, és a Hajú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóját a határidők mindenkori pontos betartására, a felhívások, körlevelek megfelelő dokumentálására, és kérem, hogy erre hívják fel munkatársaik figyelmét is.

Budapest, 2001. november 19.

Takács Albert