OBH 4213/2000., 4416/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A panaszos Hivatalomhoz intézett beadványában az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Heves megyei Igazgatóságának eljárását sérelmezte. Kifogásolta az APEH ellenőreinek üzletében folytatott, a nyugtaadási kötelezettséget ellenőrző próbavásárlások módszereit, valamint az APEH 1995-1997. évet átfogó revíziójának megállapításait. 
Az ügyben a vizsgálatot 2000. október 5-én megindítottam.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal elnökét, és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 18. § (2) bekezdésére hivatkozva felkértem, hogy részletesen tájékoztasson a panaszos beadványában sérelmezett vizsgálatokról, azok megállapításairól, továbbá az általa tett vagy tenni kívánt intézkedésekről.

Az érintett alkotmányos jogok
1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
2. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban, a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos, illetőleg az APEH elnöke által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a panaszos papír, írószer, ajándék és nyomtatvány kereskedelmi tevékenységet folytató üzletében az APEH 1994. és 1999. között 7 alkalommal ellenőrizte a nyugtaadási kötelezettség teljesítését. Az ellenőrzések során – a panaszos által sem vitatottan – öt alkalommal állapították meg e kötelezettség teljesítésének hiányát. 
	Az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 43. § (1) bekezdése szerint az adóalany köteles az általa teljesített termékértékesítésről és szolgáltatásnyújtásról
a) számlát;
b) készpénzzel vagy készpénz-helyettesítő eszközzel történő fizetés esetén pedig kérésre, egyszerűsített számlát kibocsátani.
Az ÁFA tv. 70. § (1) bekezdése értelmében, ha a 43. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetben az adóalany egyszerűsített számlát nem bocsátott ki, köteles - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - nyugtát kibocsátani.
	Az adózás rendjéről 1990. évi XCI. törvény 74. § (12) bekezdése szerint, ha az adózó a számla, egyszerűsített számla, számlát helyettesítő okmány, nyugta kibocsátási kötelezettségét elmulasztja, vagy a számlát, egyszerűsített számlát, számlát helyettesítő okmányt, nyugtát nem a tényleges ellenértékről bocsátja ki, az adóhatóság az első alkalommal 100 ezer forintig, ismételt bírságolás esetén az előzőleg kiszabható bírság összegének kétszereséig terjedő mulasztási bírságot állapít meg. 
	A panaszos az általa kifogásolt határozatok ellen, azok rendelkező részében foglaltak szerinti fellebbezéssel élt. Azonban a fellebbezést elbíráló másodfokú hatóságok megítélése szerint a beadványokban előadott körülmények nem voltak alkalmasak arra, hogy érdemben befolyásolták volna az első fokú határozatok tartalmát.
	Valamely ügy lezárásaképpen hozott határozat - jogerőre emelkedve - jogokat, kötelezettségeket állapít meg, szüntet meg vagy módosít, ennek folytán alakítja az érintettek életviszonyait. Ezért - a jogbiztonság alapvető követelményének szem előtt tartásával - az Obtv-nek, lényeges, garanciális szabálya, hogy amennyiben az ügyben jogerős határozat született, akkor az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet csak fordulni.
	A panaszos a nyugtaadási kötelezettség ellenőrzésének mikéntjén túl, sérelmezte az APEH Heves megyei Igazgatósága Magánszemélyek és Egyéni Vállalkozók Ellenőrzési Osztálya által végzett, vállalkozása költségvetési kapcsolatainak 1995-1997. évet átfogó vizsgálatának megállapításait.
	Más ügy (OBH 1691/1998.) kapcsán, de hasonló tényállás mellett már rögzítettem, hogy  adóvita érdemében az országgyűlési biztos nem foglalhat állást, mert az abban való döntés az adózás rendjéről szóló törvény szerint az adóhatóság, a döntés felülvizsgálata pedig, jogszabálysértés esetén  bíróság hatáskörébe tartozik.
	Jelen ügy vizsgálata során, a rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült sem a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, sem a panaszos jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joga. Az ügyben eljáró hatóságok részéről elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem ezért ajánlást nem teszek, és az ügyben folytatott vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin