J e l e n t é s  
az OBH 4195/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos Apaj Község Önkormányzata eljárását sérelmezve fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadvány szerint szomszédja engedély nélkül szennyvíztárolót épített közös bejárójuk elé, ami egyrészről akadályozza az udvarba tehergépjárművel történő bejárást, másrészről nem zárt rendszerű, ezért környezetszennyező.
Problémájával több alkalommal írásban megkereste a polgármesteri hivatalt, azonban - véleménye szerint - a polgármester és az építési előadó elzárkóztak a megoldás elől.
A panasz alapján az országgyűlési biztos vizsgálatot rendelt el az ügyben.

A megállapított tényállás
Munkatársam 2000. szeptember 14-én kelt levelében megkereste Apaj Község jegyzőjét és tájékoztatást kért az üggyel kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy választ nem kapott, november 30-án kelt levelében soron kívül újból tájékoztatást kért. Ezt követően 2001. februárjában telefonon érdeklődött, a jegyző ekkor arról tájékoztatta, hogy november hónapban megküldte válaszát. Mivel hivatalom ezt nem kapta meg, kollegám arra kérte, hogy küldje meg faxon a választ, erre azonban nem került sor. 2001. február 26-án érkezett egy feljegyzés ismételt helyszíni szemléről. Eszerint panaszos 2000. év elején fordult az önkormányzathoz (beadványát március 1-én érkeztették). Márciusban helyszíni szemlét tartottak, amelyről feljegyzés nem készült. Az ismételt szemlére 2001. február 20-án került sor, amely a felek közötti egyezség létrejöttét javasolja.
Tekintettel arra, hogy nem állt elegendő irat rendelkezésemre, a helyi önkormányzat pedig többszöri megkeresésre sem tájékoztatott megfelelően, a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt vizsgálat lefolytatására kértem fel. 
A Közigazgatási Hivatal munkatársai Apaj Község jegyzőjével és műszaki előadójával 2001. július 26-án lefolytattak a helyszíni vizsgálatot. Ennek során megállapították, hogy a szennyvíztároló valóban engedély nélkül épült, azonban a hatályos építésügyi előírásoknak megfelel. "A zárt szennyvíztároló felső borítása lehetővé teszi panaszosnak a tűzifa és építőanyagok tehergépjárművel történő behordását az általa használt területre." A vizsgálat során a jegyző úgy tájékoztatta a Közigazgatási Hivatal munkatársait, hogy a községben a szennyvízcsatorna kiépítése folyamatban van, annak befejezéséig a tároló használatban maradhat. A vizsgálat megállapította, hogy időközben panaszos "engedély nélkül utcafronti kerítéssel elzárta a szennyvíztároló megközelítési lehetőségét, nehezítve ezzel a szennyvíztároló tisztítását".
A Közigazgatási Hivatal főosztályvezetője egyebekben úgy tájékoztatott, hogy panaszos - valamint szomszédai - ingatlanának jogi helyzet rendezetlen, mivel több lakóház egy helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon helyezkedik el. A Kiskunsági Állami Gazdaság megszűnését követően az egész terület osztatlan közös tulajdonba került (jelenleg nagyjából ötven tulajdonosa van az ingatlannak). A tulajdonosok között a használat vonatkozásában nem jött létre megállapodás, bár azt az önkormányzat szorgalmazta. Az eszmei hányadok többször tulajdonos váltottak, de a szerződéseket a Földhivatal nem tudta átvezetni a tulajdonostársak lemondó nyilatkozatainak hiányában. Ez vezetett ahhoz, hogy az önkormányzat testületi döntése ellenére nem tudja a kérdéses területet megvásárolni. 

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
3. § (4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során
a) a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető,
b) helyszíni szemle tartható.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
8. § (1) Az egyes építési övezetek közművesítettségének módját és mértékét helyi építési szabályzatban, szabályozási tervben kell megállapítani.
(2) A közművesítettség szempontjából:
a) teljes közművesítettségnek minősül, ha legalább (...)
- a közműves szennyvízelvezetés, (...)
b) részleges közművesítettségnek minősül, ha legalább (...)
- a korszerű közműpótlóval (az illetékes szakhatóságok által elfogadott megoldással) történő szennyvíztisztítás és szennyvízelhelyezés, (...)
az adott terület, építmény használatbavételéig biztosított,
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(2) Közcsatorna hiányában kommunális szennyvíz külön jogszabályban foglaltak szerint elszikkasztható.
(3) Amennyiben nincs közműves szennyvízelvezetés és a (2) bekezdés szerinti elszikkasztás sem lehetséges, úgy abban az esetben hatóságilag engedélyezett, korszerű és szakszerű közműpótló berendezést kell alkalmazni a szennyvíz ártalmatlanítására.
(4) A zárt szennyvíztárolás (szivárgásmentes kialakítással, rendszeres ürítéssel, ellenőrzött elszállítással) csak végső megoldásként alkalmazható.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
35. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálata megállapította, hogy a szennyvíztároló a hatályos építésügyi előírásoknak megfelel, habár valóban engedély nélkül épült. Arra tekintettel azonban, hogy a közműhálózat kialakítása a településen folyamatban van, az önkormányzat ennek befejezéséig engedélyezte a szennyvíztároló használatát. A tározó zárt rendszerű, a felső borítása pedig továbbra is lehetővé teszi az udvarba történő beállást tehergépjárművel. A közigazgatási hivatal arról nem tájékoztatott, hogy a szennyvíztároló fennmaradás iránti hatósági engedély kiadásra került-e, illetve, hogy a tározó építtetője az engedély iránti kérelmet benyújtotta-e. Rövid úton megkerestem Apaj község jegyzőjét, aki arról tájékoztatott, hogy fennmaradási engedély iránt eljárás azért nem indult, mert a községben a közművesítés olyan szintre jutott, hogy egy hónapon belül az ingatlanok rá tudnak csatlakozni a csatornahálózatra. Az építtető igéretet vállalt arra, hogy ezt követően a szennyvíztárolót megszünteti.

Megállapítom, hogy panaszosnak az önkormányzathoz 2000. március 1-én érkeztetett beadványát követően lefolytatott helyszíni szemléről jegyzőkönyv nem készült, a szemle megtartásáról a panaszost nem tájékoztatták. Az ismételt helyszíni szemléről már készült egy feljegyzés, azonban erről panaszost ismét nem értesítették. A szemle megállapította, hogy a szennyvíztározó 1999-ben épült, kitért az ingatlan rendezetlen jogi helyzetére, azonban semmilyen megállapítást nem tartalmaz a panasszal kapcsolatban, azaz, hogy a tározó valóban  nem zárt rendszerű-e, ezért környezetszennyező.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szemléhez fűzött kommentárja kimondja, hogy "a szemle megtartásáról az ügyfelet értesíteni kell akkor is, ha nem ő a szemletárgy tulajdonosa. A szemléről jegyzőkönyvet vagy feljegyzést kell készíteni, amely bizonyítékul szolgál a későbbi eljárásban. A jegyzőkönyv hitelesen bizonyítja a benne foglalt adatok és tények valódiságát, valamint nyilatkozatok megtételét."
Az Áe. előírja, hogy az ügyben az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül kell meghozni (15. §). Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) határozatában kimondja, hogy az "Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon." Megállapítom, hogy Apaj Község jegyzője a 2000. március 1-én érkeztetett kérelemmel kapcsolatban a mai napig nem hozott határozatot, így nem biztosította panaszosnak a jogorvoslathoz való jogát.
A hatóság azáltal, hogy a kérelemmel kapcsolatban lefolytatott szemléről nem tájékoztatta a panaszost, valamint, hogy nem hozott határozatot, megsértette panaszosnak az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz, a jogorvoslathoz való jogát, és a jogállamiság és az ebből fakadó jogbiztonság elvével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy a felettes szerv a szükséges vizsgálatot lefolytatta és így tisztázódott az ügyfél panasza, kezdeményezést ebben a körben nem teszek.

Megállapítom, hogy Apaj Község Önkormányzatának jegyzője 2000. szeptember 14-étől kezdődő országgyűlési biztosi megkeresésekre nem válaszolt. Ezért vált szükségessé 2001. június közepén a felettes szerv megkeresése. A válaszadás tíz hónapos késedelme sértette az országgyűlési biztosnak az állampolgári jogok országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozta az országgyűlési biztost alkotmányos feladati ellátásában. Ezáltal a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.

Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 21. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem Apaj Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy az önkormányzathoz érkező beadványok kivizsgálása érdekében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek betartásával folytasson le eljárást és hozzon határozatot.
Felkérem a polgármestert, hívja fel munkatársai figyelmét arra, hogy az országgyűlési biztos megkeresésre válaszoljanak.

Kérem a polgármestert és a jegyzőt  hogy a kezdeményezésben foglalt álláspontjukkal kapcsolatban 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni.

Budapest, 2001. október

Lenkovics Barnabás