OBH 4094/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Gróf Aranka

Nem okoz visszásságot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a szabálysértési hatóság azon határozata, melyben a lefolytatott eljárást követően a közbiztonságra különösen veszélyes eszközzel kapcsolatos szabálysértés elkövetőjét pénzbírsággal sújtja, s a lefoglalt, közbiztonságra különösen veszélyes eszközt - nyilvános helyen való tiltott birtoklása miatt - elkobozza.
	A panaszos - 1999. december 10-én - az Igazságügyi Palotába történő belépésekor közbiztonságra különösen veszélyes eszközt tartott magánál. A panaszos táskájának biztonsági átvizsgálásakor a Köztársasági Őrezred munkatársai boxerét elvették, majd az elkövetett jogsértésért a Kecskeméti Rendőrkapitányságnál feljelentették.
	Az alacsony nyugdíjjal rendelkező panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához küldött beadványában sérelmesnek tartotta felelősségre vonását, a személyi és anyagi körülményeihez nem igazodó, magas összegű pénzbírság kiszabását, továbbá kifogásolta a tulajdonát képező boxer végleges elkobozását. 
	A rendelkezésemrere álló  iratok és adatok alapján megállapítottam, hogy a Kecskeméti Rendőrkapitányság a panaszost 1999. december 18-án kelt (6814/1999. szabs. számú) határozatával 30.000,- Ft pénzbírsággal büntette, s az eljárás során lefoglalt boxert elkobozta. A panaszos - a kérésére tartott tárgyaláson - előadta védekezését, azonban az elsőfokú szabálysértési hatóság 2000. február 13-án kelt határozatában korábbi döntését változatlanul fenntartotta.
	A panaszos fellebbezése folytán a szabálysértési ügyet a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság is felülvizsgálta, s az elsőfokú hatóság döntését mind a kiszabott pénzbírság, mind az elkobzás tekintetében törvényesnek és megalapozottnak tartotta, azt, 2000. április 26-án hozott (204/2000. számú) határozatában helybenhagyta.
	A szabálysértés elkövetésekor hatályban volt, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény (Sztv.) előírja, hogy "el kell kobozni azt a dolgot, amelyet a szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak, vagy amely a szabálysértés útján jött létre, feltéve mindkét esetben, hogy annak birtokban tartását a jogszabály tiltja, illetőleg annak az elkövető részéről való birtokban tartása a közrendre vagy a közbiztonságra veszélyes..." (Sztv. 21. § (1) bekezdés a) pontja).	
	A szabálysértés elkövetésekor hatályban volt, az egyes szabálysértésekről szóló 17/1968.     (IV. 14.) Korm. sz. rendelet 19/B. §-a a szabálysértés törvényi tényállásának megállapítását követően pedig úgy rendelkezik, hogy azt az eszközt, amelyre, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközzel kapcsolatos szabálysértést elkövették, el kell kobozni. 
	A közbiztonság védelme érdekében alkotott, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló 124/1993. (IX. 22.) Korm. sz. rendelet szerint tilos a jogszabály mellékletében felsorolt, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközt közterületen, nyilvános helyen vagy közforgalmú közlekedési eszközön birtokolni (1. §). 
A rendelet mellékletében szereplő, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközök körébe tartozik az olyan szúró- vagy vágóeszköz, amely szúróhosszúsága vagy vágóéle a 8 cm-t meghaladja, illetve a kézre helyezhető, az ütés hatását növelő eszköz (boxer).
	Tekintettel arra, hogy az eljáró hatóság a panaszos ügyében a jogszabályokat helyesen alkalmazta - függetlenül attól, hogy azok rendelkezéseit a panaszos nem ismerte - megállapítottam, hogy az eljárás nem okozott alkotmányos joggal összefüggő sérelmet, ezért a vizsgálatot befejeztem, ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. november 21.

Gönczöl Katalin