OBH 4056/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Szegedi Fegyház és Börtönben jogerős szabadságvesztés büntetését töltő panaszos beadványában sérelmezte, hogy a rá kiszabott 30 nap magánelzárást követően még 5 hónapig tartották egy vizes, salétromos, emberi tartózkodásra alkalmatlan helyen. A vízfogyasztását napi öt literben határozták meg (mivel a zárkában nem volt vízcsap), ebből kellett megoldania az ivást, a mosakodást és a mosást is. Kifogásolta továbbá, hogy 2000. augusztusában - alaptalanul - fegyelmi eljárás indult ellene, emiatt ismét elkülönítették, és nem engedélyezték számára a levelei kiadását. 
Az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokát a panaszok megalapozottságának kivizsgálására és a vonatkozó iratok megküldésére kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonság elve (Alkotmány 2. § /1/ bek.);
•	Kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmód tilalma (Alkotmány 54. § /2/  bek.)

Az ügy jogszabályi háttere:
•	1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról:
42. § (1) A büntetésvégrehajtás rendjét vétkesen megsértő elítélttel szemben - nevelése, valamint a büntetésvégrehajtás rendjének biztosítása érdekében - a következő fenyítések alkalmazhatók:
a) feddés,
d) a személyes szükségletekre fordítható összeg csökkentése,
f) magánelzárás
(4) A magánelzárás fegyházban harminc, börtönben húsz, fogházban tíz napig terjedhet; engedélyezhető, hogy az elítélt dolgozzék.
(6) A magánelzárás végrehajtása alatt az elítélt
a) nem küldhet és nem kaphat csomagot;
b) nem fogadhat látogatót, kivéve a lelkészt, valamint a szabadulás előkészítése érdekében a leendő munkáltatóját, a hivatásos pártfogót és a karitatív szervezet megbízottját;
c) a személyes szükségleteire nem vásárolhat;
d) nem veheti igénybe a büntetés-végrehajtási intézet művelődési és sportolási lehetőségeit, sajtóterméket nem olvashat.
(5) A fegyelmi eljárás rendjét külön jogszabály határozza meg.

•	6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól:
139. § (1) Az intézetben befogadó, szabadságos, szabaduló, fegyelmi, az ön- és közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére szolgáló, továbbá különleges biztonsági zárkát kell kialakítani, illetve kijelölni.
143. § (1) A magánelzárás végrehajtására fegyelmi zárkát kell kialakítani, melynek berendezését és felszerelését, valamint az elítéltnél tartható tárgyakat az 5. számú melléklet tartalmazza.
(2) Ha az elítélt elkülönítése biztonsági okból, vagy a fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az elkülönítésre a fegyelmi zárka is igénybe vehető. Ebben az esetben a fegyelmi zárkát el kell látni a zárka általános felszerelési tárgyaival.

•	5. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez:
A fegyelmi zárka berendezése, felszerelése és az elítéltnél tartható tárgyak
1. Állandó berendezési és felszerelési tárgyak:
- rögzített kemény fekhely;
- rögzített ülőke;
- pohár (nem lehet üveg vagy porcelán);
- folyóvizes mosdó vagy mosdótál;
- megfelelően védett világítótest;
- WC.
2. A takarodótól az ébresztőig:
- két takaró;
- egy párnahuzat;
- lepedő;
- matrac.
3. Az elítélt tisztálkodási kellékei:
- törülköző;
- fogmosó pohár, fogkefe, fogkrém;
- szappan;
- fésű;
- borotválkozási felszerelés;
- WC-papír, nőknek egészségügyi vatta, tampon, egészségügyi betét.
4. Az elítélt étkezéséhez a parancsnok által meghatározott evőeszközöket kell biztosítani.
5. Az elítélt könyvet, valamint leveleit, családi fényképeit, vallási kegytárgyait magánál tarthatja, sajtóterméket nem olvashat.
11/1996. (X. 15.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről:
2. § (1) Fegyelmi vétséget követ el az a fogvatartott, aki a büntetés-végrehajtás rendjét vétkesen megszegi.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek megléte esetén fegyelmi vétségnek minősül különösen, ha a fogvatartott
a) megsérti a fogvatartás rendjére és biztonságára, a fogvatartottak kötelezettségeire vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit,
b) megszegi az intézet házirendjét,
c) nem tartja be a büntetés-végrehajtási szervezet (a továbbiakban: bv. szervezet) személyi állománya tagjának, illetve a fogvatartottakkal szemben rendelkezési jogkört gyakorló személyeknek az utasításait,
7. § (1) A fogvatartott ellen a bv. szervezet személyi állományának a tagja köteles fegyelmi eljárást kezdeményezni, ha fegyelmi vétség elkövetését észleli, vagy fegyelmi vétség elkövetéséről tudomást szerez.
9. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlója - ha az ügyet nem utalta a nevelő hatáskörébe - a 8. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül
a) dönt a fegyelmi eljárás elrendeléséről, kijelöli a kivizsgálást végző személyt (a továbbiakban: vizsgáló), megjelöli a vizsgálat határidejét,
b) dönt a fogvatartott esetleges elkülönítéséről,
c) a fegyelmi eljárás elrendelését megtagadja.
(2) Az elsőfokú fegyelmi eljárást az elrendeléstől számított tizenöt napon belül, a fegyelmi felelősség tárgyában hozott érdemi határozattal kell befejezni.
11. § (1) Fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés az elsőfokú eljárás tartamáig, legfeljebb azonban tizenöt napig tarthat, ezalatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók.
(3) Az elkülönítést meg kell szüntetni, ha a határideje lejárt, illetve a fegyelmi jogkör gyakorlójának a rendelkezésére a határidőn belül is, ha az elkülönítés oka már nem áll fenn.
30. § (1) A magánelzárás végrehajtásának a megkezdése előtt orvosi vizsgálatot kell végezni, a fogvatartott részére felsőruházatként zárkaruhát kell biztosítani, gondoskodni kell a felszerelési tárgyainak, valamint az egyébként birtokában tartható tárgyainak a biztonságos megőrzéséről.
(3) A magánelzárás végrehajtása során gondoskodni kell a fogvatartott egészségügyi ellenőrzéséről, hetente legalább egyszeri orvosi vizsgálatáról.
31. § (1) Az első fokon jogerőre emelkedett magánelzárás végrehajtását a határozat jogerőre emelkedését követően - a szükséges intézkedések megtétele után - haladéktalanul meg kell kezdeni.
32. § (1) A fogvatartott a magánelzárást az e célra kialakított zárkában egyedül tölti. A fegyelmi zárka berendezését és felszerelését, valamint a fogvatartott birtokában tartható tárgyakat külön jogszabály tartalmazza.
(2) A magánelzárást töltő fogvatartottak részére külön házirendet kell megállapítani.

A megállapított tényállás:
	A panaszos 1999. március 25-én öt napos rövid tartamú eltávozást kapott, melyről nem tért vissza a Szegedi Fegyházba. A rendőrség 1999. december 1-én vette őrizetbe. December 7-én fegyelmi eljárás indult ellene Szegeden; a fegyelmi lap kiállításával egyidejűleg, december 21-ig elkülönítették. December 21-én elrendelték a IV. biztonsági csoportba sorolt elítélt egyszemélyes zárkában történő elhelyezését, amit 23-án szüntettek meg. Az eljárás során a fogvatartott elismerte a fegyelmi vétség elkövetését; a december 23-án megtartott fegyelmi tárgyaláson 30 nap magánelzárásra ítélték. A döntést tudomásul vette, fellebbezést nem nyújtott be ellene. A fenyítés végrehajtása december 23-án kezdődött meg, és január 22-én fejeződött be. A magánelzárás során a fogvatartott rendszeres orvosi felügyelet alatt állt.
2000. február 15-én ismét egyszemélyes zárkában helyezték el a panaszost, egyrészt a személyisége, másrészt a szökés veszélye miatt. Elhelyezését rendszeresen felülvizsgálták, majd június 2-án megszüntették. A fogvatartott zárkája a magánelzárás végrehajtására kialakított zárkákkal egy szinten található, ezekben folyóvíz nincs. A vezetékes víz hiánya miatt - az intézetparancsnok szóbeli rendelkezése alapján - a fogvatartottak részére naponta 3-szor, étkezésenként 5 liter ivóvizet kell beadni a zárkába. A mosáshoz és a zárka takarításához külön kell biztosítani a vizet. Fürdésre hetente egyszer nyílik lehetőség.
2000. augusztus 1-én újabb fegyelmi eljárást indítottak ellene, és rendelkeztek az elkülönítéséről, mely augusztus 1-én 13 órától augusztus 17-én 10. 30-ig tartott. Az augusztus 17-én megtartott fegyelmi tárgyaláson a fogvatartottat feddés fenyítésben részesítették a nevelővel szemben tanúsított tiszteletlen magatartás miatt. A fogvatartott nem ismerte el a vétkességét, de a fenyítést tudomásul vette, panasszal nem élt.

A vizsgálat megállapításai:
	A Bv. Országos Parancsnoksága által megküldött fegyelmi iratok alapján megállapítható, hogy a panaszossal szemben lefolytatott fegyelmi eljárások megfeleltek a 11/1996. IM rendelet előírásainak. Az első fegyelmi eljárás megindításával egyidejűleg, 1999. december 7-én foganatosított fegyelmi elkülönítés elrendelésének azonban nincs semmiféle nyoma az iratokban. A 905. számú fegyelmi lapon nem töltötték ki az elkülönítésről szóló IV. részt, és fegyelmi elkülönítési lap sem található az iratok között. 
A bv. intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről szóló 11/1996. IM rendelet 11. § (1) bekezdése szerint a fogvatartott fegyelmi elkülönítését akkor lehet elrendelni, ha elhelyezésének megváltoztatását a fegyelmi felelősség tisztázása indokolja; a fogvatartott az elkülönítés alatt nem érintkezhet a többi elkövetővel, a tanúkkal és a sértettekkel. A panaszos esetén azonban ezek az indokok nem álltak fenn, hiszen az elkövetett vétsége a jogellenes távolmaradás volt. A második fegyelmi eljárás során, 2000. augusztus 1-én elrendelt fegyelmi elkülönítés pedig majdnem egy nappal tovább tartott a rendeletben maximálisan előírt 15 napnál.
	A BVOP által végzett vizsgálat során is megállapították, hogy a Szegedi Fegyház és Börtönben a fegyelmi zárkák felszerelése nem felel meg a 6/1996. IM rendelet 5. számú mellékletében foglaltaknak, ugyanis a zárkákban nincs folyóvíz. A fegyelmi zárkák vízellátását az intézetben nem dokumentálták, a felügyelők egybehangzó állítása szerint rendszeresen biztosították az előírt mennyiséget. A vízfogyasztás korlátozásával kapcsolatos panaszt ennélfogva nem lehet bizonyítani. Szintén nem bizonyítható, hogy az intézet akadályozta volna a panaszos levelezését, mivel az egyszerű levelezésről nem kell nyilvántartást vezetni.
	A rendelkezésre álló adatokra tekintettel megállapítottam, hogy a panaszossal szemben 1999. decemberében alkalmazott fegyelmi elkülönítés visszásságot okozott a jogállamiság és a belőle levezethető jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben; a jogbiztonság elve ugyanis megköveteli az egyes jogintézmények kiszámítható működését. A fegyelmi zárkákban a vezetékes víz hiánya, és ezáltal az ivóvízhasználat biztosításának ellenőrizhetetlensége esetén pedig fennáll az embertelen bánásmód alkotmányos tilalmával összefüggő visszáság veszélye. A 2000. augusztusában elrendelt fegyelmi elkülönítés esetén a maximális időtartam túllépése pedig a kegyetlen, embertelen bánsmód alkotmányos tilalmának sérelmét eredményezte. 
	Mindezekre figyelemmel szükségesnek tartom, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján a Szegedi Fegyház és Börtön parancsnokánál kezdeményezzem a visszásságok orvoslását; valamint az Obtv. 20. § (1) szerint ajánlást tegyek a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokának.
	1. Az Obtv.-ben foglalt jogommal élve felkérem a Szegedi Fegyház és Börtön parancsnokát, hogy - a hasonló jogsértések megelőzése végett - gondoskodjon róla, hogy a Szegedi Fegyház és Börtönben a  fegyelmi elkülönítések elrendelése a 11/1996. IM rendeletnek megfelelően történjen, és az abban meghatározott ideig tartson.
Felkérem továbbá parancsnok urat, hogy a fegyelmi zárkákban biztosítsa a 6/1996. IM rendeletben előírt felszerelési tárgyakat, ill. ha ez nem lehetséges, szüntesse be a zárkák használatát.
	2. Felkérem a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokát, hogy a fogvatartott 2000. augusztus 1-én elrendelt, és augusztus 17-én megszüntetett elkülönítésével kapcsolatban folytasson le vizsgálatot a fegyelmi felelősség megállapítása iránt.

Budapest, 2000. december 8.

Gönczöl Katalin