OBH 4041/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy birtokvédelmi ügyében a Dabas Város Önkormányzat (Önkormányzat) Polgármesteri Hivatala jegyzőjének hatáskörében eljáró Igazgatási Osztály vezetője (jegyző) határozatát nem hajtják végre.
	Az ügyben a jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.), valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért vizsgálatot rendeltem el. 
	Tájékoztatás és iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a jegyzőt.

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy panaszos 1999. VI. 17. napján kelt és az Önkormányzat Polgármesteri Hivatalához címzett beadványában sérelmezte, hogy házának tetőszerkezetét rongálja, a szomszédja tulajdonát képező diófa.
	Panaszos kérelmének a jegyző helyt adott a 2370/1999. számú és 1999. VII. 8. napján kelt határozatával, s arra kötelezte panaszos szomszédját, hogy az udvarán lévő diófájának azon ágait, 1999. VII. 20. napjáig távolítsa el, melyek panaszos házának tetőszerkezetét rongálják. A határozat 10.000 Ft pénzbírság kiszabását helyezte kilátásba arra az esetre, ha a szomszéd a határozatban foglalt kötelezésnek nem tesz eleget.
	Panaszos 2000. I. 24-én személyesen megjelent a Polgármesteri Hivatalban, s előadta, hogy szomszédja a diófájának csak az ujjnyi vastag ágait vágta le, továbbá, hogy a fa gyökérzete is károsítja házát, s kérte a már említett határozat végrehajtását. A helyszíni szemlén eljáró ügyintéző 2000. III. 7. napján megállapította - panaszos állításával ellentétben -, hogy a szomszéd diófájának ágai nem rongálják panaszos házának tetőszerkezetét, továbbá hogy a házon lévő repedésekből nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy azokat a szomszéd diófája okozta volna.
	Panaszos 2000. IV. 12. napján újabb kérelemmel fordult a Polgármesteri Hivatalhoz, melyben a már említett szomszéd telken álló diófa kivágását kérte elrendelni arra hivatkozva, hogy a diófa a ház falától 60 cm-re van, melynek gyökerei a ház alá terjeszkednek, s emiatt a ház fala megrepedezik és a padozatot is veszélyezteti. Panaszos egyúttal ügyében való eljárásra más hatóság kijelölését is kérte arra hivatkozással, hogy a neki kárt okozó diófa tulajdonosa az önkormányzat polgármestere feleségének nagyapja.
	Az országgyűlési biztos megkeresésére - a jegyző - azt a tájékoztatást adta, hogy a diófa telepítése kb. 30 évvel ezelőtt történt, továbbá hogy a Ptk. 191. §-a szerint az eljárás nem a jegyző hatáskörébe tartozik. E körülményekről az eljáró ügyintéző - akivel szemben kizárási ok nem merült fel, tájékoztatta panaszost - azonban sajnos az ügyben határozatot nem hozott, továbbá hogy a szomszéd ígéretet tett a diófa tél folyamán való kivágására.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 188. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg."
A (2) bekezdése úgy szól, hogy: "A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg."
A Ptk. 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
A (2) bekezdés előírásai szerint "A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás."
A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. § (1) bekezdése szerint: "A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes."
A Ptké. 29. §-a úgy szól, hogy: "Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az Áe. 19. § (4) bekezdése úgy szól, hogy "A köztisztviselő a közigazgatási szerv vezetőjének köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az ügyfél is bejelentheti. A kizárás kérdésében a közigazgatási szerv vezetője határoz, és egyben kijelöli az ügy intézőjét."
Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

	Álláspontom szerint a hivatkozott jogszabályok alapján annak a kérdésnek az eldöntésére, hogy a kialakult állapot birtokháborításnak minősül-e, a Ptk. alapján a jegyző, illetve a bíróság jogosult. A tényállás feltárását követően lehet abban a kérdésben dönteni, hogy az ügyben a jegyző jogosult-e eljárni. Ugyanis államigazgatási úton - a már hivatkozott rendelkezések szerint - birtokvédelemre csak a birtokháborítás elkövetésétől számított egy éven belül van lehetőség. A jegyző tájékoztatósából ugyanakkor csak az derül ki, hogy panaszos háza falától 60 cm-re lévő diófát - mely panaszos házát rongálja - kb. 30 évvel ezelőtt telepítették. A kérdés eldöntése szempontjából azonban annak van jelentősége, hogy a birtoksértő magatartás mikor kezdődött, s nem annak, hogy a fát mikor telepítették. 
	Megjegyzem, hogy a birtoksértő cselekmény akkor folyamatos, ha az azonos magatartás megszakítás nélkül, vagy csak kisebb megszakításokkal huzamos időn át tart. Folyamatos cselekmény esetén - álláspontom szerint - a cselekmény kezdete az irányadó. Ennek az időpontnak a megállapítása azonban a tényállás feltárásának elmulasztása miatt nem történt meg, mint ahogy az ügyben panaszos által bejelentett kizárási ok elbírálása is elmaradt, illetve az ügyintéző az ügyben határidőben való döntését, s a döntés írásba foglalását is elmulasztotta.
	Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	Megállapítottam, hogy a panaszos újabb birtokvédelmi kérelme -  panaszos által bejelentett kizárási ok elbírálására is kiterjedően - annak benyújtását követő 30 napon belüli határozattal való elbírálása az ügyintéző mulasztása miatt nem történt meg. A mulasztás sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos jogorvoslathoz való jogát is azáltal, hogy a határozathozatali kötelezettség elmulasztása miatt panaszos jogorvoslati jogát nem gyakorolhatja.

Kezdeményezés 
	A felhívott alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére való hivatkozással - kezdeményezem a jegyzőnél, hogy a panasz alapján haladéktalanul hozzon határozatot; továbbá kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	A már említett törvény 24. §-ára hivatkozással kezdeményezem Dabas Város Önkormányzata polgármesterénél a jegyző felelősségre vonására irányuló eljárás megindítását, s kérem hogy az eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról - a törvény eltérő rendelkezése hiányában - 60 napon belül, az eljárás eredményéről pedig, annak befejezését követő 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint Dabas Város Önkormányzatának - jegyzőjét -, illetve polgármesterét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. január 23.

Gönczöl Katalin