OBH 4036/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	A panaszos 2000. augusztus 9-én kelt beadványával fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. A panaszban azt sérelmezte, hogy 2000. május 1. napján, Mórahalmon, a vele szemben jogtalanul intézkedő rendőrök ellen bántalmazás és súlyos testi sértés okozása miatt tett büntető-feljelentésére, a Csongrád megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal, az Ny. 112/2000. számú határozatával a nyomozást megtagadta. Sérelmezte a panaszos azt is, hogy a Csongrád megyei Főügyészség a nyomozást megtagadó határozat ellen bejelentett panaszát 1.B. 1529/2000. számú határozatával elutasította.
A panasz szerint az említett napon személygépkocsival közlekedett Mórahalom belterületén, amikor K. János mórahalmi rendőr őt megállította, gépkocsijából kirángatta, és rátérdepelve megbilincselte. A rendőri eljárás eredményeként egy bordája eltörött és ezzel 8 napon túl gyógyuló sérülést szenvedett.
	A panaszban foglaltak alapján felmerült a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. §  (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes joghoz való jog.
•	Az Alkotmány 54. § (1) bekezedésében biztosított, az emberi méltósághoz való jog.
•	Az Alkotmány 54. § (2) bekezdésében meghatározott, a megalázó elbánás tilalmáról szóló jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény  (Btk.)
170. § (1) Aki más testi épségét vagy egészségét sérti, ha a sérülés vagy a betegség nyolc napon belül gyógyul, a könnyű testi sértés vétségét követi el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(2) Ha a testi sértéssel okozott sérülés vagy betegség nyolc napon túl gyógyul, az elkövető a súlyos testi sértés bűntettét követi el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
226. § Az a hivatalos személy, aki eljárása során mást tettleg bántalmaz, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

•	A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény  (Be.)
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.

•	218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
42. § (1) Aki
a) vasúti vagy légi járművet, gépi meghajtású vízi járművet, úszó munkagépet, továbbá közúton vagy a közforgalom elől el nem zárt magánúton gépi meghajtású járművet úgy vezet, hogy szervezetében szeszes ital fogyasztásából származó alkohol van, vagy a jármű vezetését ilyen állapotban lévő személynek engedi át,
százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (Sztv.)
89. § (2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos által becsatolt valamint a Csongrád megyei Főügyészségtől beszerzett okiratok másolatai alapján a következők állapíthatók meg:
A panaszos 2000. május 1. napján délelőtti órákban Mórahalom belterületén a tulajdonát képező ATQ-150 frsz személygépkocsival a közúton közlekedett. E napon Mórahalmon kerékpárversenyt rendeztek, amely miatt a város egyes utcáit, így a Nyár utcát is a forgalom elöl lezárták. A panaszos személygépkocsijával, rendőri jelzés ellenére, bizonytalanul haladva, behajtott a lezárt Nyár utcába. Így közlekedve, a Nyár utca és az Ady tér kereszteződésében árokba hajtott. A személygépkocsi eleje az árokba csúszott, a panaszos pedig nekiesett a műszerfalnak és lecsúszott a műszerfal alá. Innen visszaülve a vezetői ülésbe kitolatott az árokból és tovább hajtott. Néhány száz méterrel arrébb, a Hunyadi Ligetnél a rendőrök megállították és igazoltatták. Az árokba csúszást az ott levő Sz. L. vagyonőr, aki a rendezvény biztosításában vett részt, észlelte és a későbbi eljárás során, meghallgatásakor tanúsította.
	Az igazoltatást végző rendőrök, köztük K.J. észlelték a panaszos ittasságát, s mivel előzőleg a rendőri intézkedésre nem állt meg, megbilincselve a helyi rendőrőrsre előállították. A panaszosnak érvényes vezetői engedélye és kötelező biztosítása sem volt. A panaszossal szemben ittas állapotban elkövetett járművezetés gyanúja miatt a Szegedi Rendőrkapitányság Közlekedésrendészeti Osztálya 3173/2000. bü. szám alatt nyomozást folytatott le, amelynek során tőle vért vetettek le. A nyomozásba bevont igazságügyi vegyész szakértő megállapítása szerint a vérvétel időpontjában a panaszosnál 1.64 ezrelékes véralkohol koncentráció volt. A bevont orvos szakértő  véleménye szerint csak az alkoholfogyasztás utáni állapotban történő gépjárművezetés bizonyítható, 0.8 ezreléket elérő vagy meghaladó véralkohol koncentráció, vagy valamely mértékű befolyásoltság nem”. Ezért a panaszossal szemben indult nyomozást, 2000. június 8. napján kelt határozatával a nyomozó hatóság megszüntette, egyben a szabálysértési eljárás lefolytatása végett ügyét a Szegedi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályára áttette.
	Időközben a panaszos a Csongrád megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalnál feljelentést tett hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás és súlyos testi sértés bűntett miatt a vele szemben intézkedő K. J. ellen. Feljelentéséhez csatolta azt a 2000. május 2-án kelt orvosi látleletet és véleményt, amely igazolta a bordatörést és a 8 napon túl gyógyuló sérülést. Ez az orvosi látlelet tartalmazza a panaszosnak azt az előadását is, hogy őt az intézkedő rendőr bántalmazta, mellkasára térdelt. Tartalmazza ez a május 2-án kiállított látlelet a május 3-i vizsgálatokra vonatkozó adatokat is (röntgen lelet, traumatológiai rendelés).
A Csongrád megyei  Ügyészségi Nyomozó Hivatal, miután beszerezte a Szegedi Rendőrkapitányság Mórahalmi Rendőrőrsének 55/129-2000. számú iratait, köztük az Sz. L. meghallgatásáról készült jegyzőkönyvet is, a nyomozás elrendelését, a Ny. 112/2000. számú, 2000. június 6. napján kelt  határozatával megtagadta. Határozatában a panaszost  panaszjogára kioktatta.
A panaszos a megtagadó határozatot sérelmesnek találta és a Csongrád megyei Főügyészséghez panaszt jelentett be. A Csongrád megyei Főügyészség a panaszt alaptalannak találta és 2000. június 30. napján kelt 1.B. 1529/2000. számú határozatával elutasította, helyben hagyva az Ügyészségi Nyomozó Hivatalnak nyomozást megtagadó határozatát, mert bűncselekmény alapos gyanúját megállapítani nem lehetett.
	A panaszos a vele szemben bírságot kiszabó szabálysértési határozat ellen  a Szegedi Városi Bíróságnál kifogással élt.
	A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy a panaszossal szembeni rendőri intézkedés jogszerű volt. Annak alapos gyanúját megállapítani  nem lehetett, hogy a panaszos nyolc napot meghaladó és más kisebb sérüléseit a  rendőri bántalmazás okozta, megállapítani nem lehet a Csongrád megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal, a Be.127. § (1) bekezdés a) pont II. fordulata rendelkezéseinek megfelelően tagadta meg a nyomozás elrendelését. Mivel a nyomozást elrendelésének csak bűncselekmény alapos gyanúja esetén van helye, jogszerűen utasította el a panaszt a Csongrád megyei Főügyészség is.
	Megállapítottam, hogy a panaszost a rendőri intézkedés állampolgári jogaiban nem sértette, nem veszélyeztette, az pedig, hogy a  rendőri intézkedés során szenvedte el sérüléseit nem bizonyítható, illetve arra van adat, hogy sérüléseit a rendőri intézkedés előtt szenvedte el, amikor szamélygépkocsijával árokba csúszott. A vizsgálatot ezért lezártam. Jelentésemet megküldöm a panaszosnak és a Csongrád megyei Főügyészségnek.

Budapest, 2000. november 22.

Gönczöl  Katalin