OBH 4031/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tomolák Katalin

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a másodfokon eljáró szerv az első fokon hozott döntést az ügyfél számára kedvezőtlen módon változtatja meg.
	Panaszos beadványában sérelmezi a Fejér Megyei Gyámhivatal kapcsolattartási ügyében hozott határozatát, mely szerinte "ellentmondásos és nem tartja tiszteletben a Városi Bíróság ítéletét".
	A beadványához mellékelt iratokból megállapítottam, hogy a Székesfehérvár Városi Gyámhivatala határozatában a gyermeket gondozó anyát kapcsolattartási kötelezettségének elmulasztása miatt pénzbírsággal sújtotta, és arra kötelezte, hogy a kapcsolattartásra jogosult apának fizessen meg 328.- Ft utazási költséget, valamint rendelkezett az elmaradt kapcsolattatás pótlásának idejéről és helyéről. Az anya fellebbezését követően a Fejér Megyei Gyámhivatal az első fokú határozat pénzbírságra, valamint az elmaradt kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit megsemmisítette, az apa utazási költség megfizetésére irányuló kérelmét elutasította.
	A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény 92. § (4) bekezdése értelmében ha házassági vagy gyermek-elhelyezési per van folyamatban, a szülők megegyezésének hiányában a kapcsolattartásról a bíróság dönt.
	A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Kormányrendelet (Gyer.) 30. § (1) bekezdése szerint "A gyámhivatal illetőleg a bíróság a kapcsolattartást elsősorban egyezség létrehozásával - tárgyalás megtartásával - rendezi. Ennek során a szülő és más kapcsolattartásra jogosult a folyamatos és az időszakos kapcsolattartás gyakoriságáról és időtartamáról, a gyermek átadásának és visszaadásának helyéről, idejéről és módjáról, a kapcsolattartás elmaradására vonatkozó értesítési kötelezettségről, az elmaradt kapcsolattartás pótlásáról, valamint - szükség szerint - egyéb formáiról megegyezhetnek." Tekintettel arra, hogy az elmaradt kapcsolattartás pótlásáról a szülők nem kötöttek egyezséget és erről a bíróság végzésében sem rendelkezett, így az első fokú gyámhivatal olyan kérelemről döntött, mely nem tartozott hatáskörébe. Helyesen járt el tehát a Fejér Megyei Gyámhivatal, amikor az első fokú hatóság elmaradt kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezését megsemmisítette. 
A másodfokú hatóság  úgy ítélte meg, hogy a kapcsolattartás nem az anya felróható magatartása miatt hiúsult meg, ezért megsemmisítette az első fokú határozatnak a végrehajtási bírságra vonatkozó rendelkezését. A Gyer. 33.§ (5) bekezdése ugyanis úgy fogalmaz, hogy "ha a gyermeket nevelő szülő, vagy más személy a kapcsolattartást szabályozó jogerős határozatnak önhibájából nem tesz eleget, a gyámhivatal őt a jogosultnak a kapcsolattartás meghiúsítása folytán keletkezett igazolt költségei (pl. utazási költség) viselésére kötelezi." Ezen jogszabály alapján utasította el az apa utazási költség megtérítésére irányuló kérelmét, tekintettel arra, hogy az anya önhibáján kívüli ok, vagyis a gyermek betegsége miatt nem tudott eleget tenni a kapcsolattartásnak, s ezt orvosi igazolással is bizonyította.
Az eljárási jog szabályai szerint a felettes (másodfokú) szervet az ügy elbírálásában nem kötik a fellebbezésben foglaltak. Vizsgálata az egész alapeljárásra, a teljes első fokú határozatra, az eljárási cselekvések és döntések jogszerűségére, a meghozott döntés célszerűségére és méltányosságára egyaránt kiterjed. A másodfokú hatóság az első fokon hozott döntést minden irányban megváltoztathatja.
	A fentiek alapján megállapítható, hogy a Fejér Megyei Gyámhivatal a jogszabályi előírásoknak megfelelően járt el, döntése az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben nem okozott visszásságot.

Budapest, 2000. november 23.

Gönczöl Katalin