OBH 3974/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindítása
	Hivatalomhoz intézett beadványukban nevük elhallgatását kérő panaszosok a sződligeti VIKTOR Speciális Módszertani Otthon által nyújtott ellátást kifogásolták. Sérelmezték, hogy a jogszabályban előírt ágynemű és törölköző mennyiségét nem biztosítják, hogy az intézet szobáinak takarítását, fertőtlenítését nem oldják meg, az otthon padlózata szakadozott, nincs elég evőeszköz és tányér, továbbá, hogy az intézet érdekképviseleti fóruma nem működik.
	A panasz alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján, 2000. augusztus 29-én rendeltem el a vizsgálatot.
	Jelentésem munkatársaim 2000. szeptember 6-án végrehajtott célellenőrzésén tapasztaltakon alapul.

Az érintett alkotmányos jogok
1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
2. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
3. Az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
4. Az Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdései szerint a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak, amely jogot a Magyar Köztársaság a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgált intézményt 1958-ban alapították. Alapításakor 50 férőhellyel, idősek szociális otthonaként működött. 1976-ban a Váci Városi Tanács VB. felügyelete alá került. A 80-as években súlyos értelmi fogyatékosokat ellátó intézménnyé alakították. 1992-től fenntartója a Pest Megyei Önkormányzat. Az otthonnak a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 1997. július 30-án kelt határozatában - 110 férőhelyes fogyatékosokat ápoló-gondozó otthona ellátási formára - határozatlan időre szóló működési engedélyt adott. 
	1999. január 1.-től, megbízás alapján ez az otthon látja el a megyében a módszertani feladatokat is. A vizsgálat idején az előírt létszámhatárnak megfelelően, az otthonban 110 személyt ápoltak. Ebből 38 személy enyhén, 50 közepesen, 22 súlyosan, 25 halmozottan volt fogyatékos. Az intézetben két gondozási egységet alakítottak ki, egy férfit (62 fő) és egy nőit (48 fő). Az intézet kizárólag 18 év feletti gondozottakat fogad, a lakók átlagéletkora 44 év. Ellátási területe Pest megyére terjed ki. Jelenleg 14 előbeutalt (6 férfi és 7 nő) vár a beköltözésre. A várakozási idő általában 1-2 év.
	A fenntartó önkormányzat által 2000-re megállapított intézményi térítési díja 17.100 Ft. A személyi térítési díjak megállapítása az áttanulmányozott határozatok alapján szabályos. Az intézet alapvetően a gondozottak után kapott állami normatívából, a térítési díjakból, a dolgozók által az étkezésért fizetett térítésből, valamint a különböző pályázatokon elnyert pénzekből gazdálkodik.
	A vizsgálat időpontjában, az otthonban a dolgozók létszáma 72 volt, szakképzettségi szintjük meghaladta a kilencven százalékot. Az otthonban nyolcfős mentálhigiénés csoport is működik.
	Az intézmény jogszabályban meghatározott előgondozási feladatait a vezető ápoló és egy szociális nővér végzi. Az előgondozás részeként az intézmény vezetője által kijelölt személy felveszi a kapcsolatot a beutalttal, valamint - ha az más személyes gondoskodási formában részesül - a személyes gondoskodást nyújtó szervezet vezetőjével. Az előgondozás során igyekeznek választ kapni arra, hogy mi a bekerülés oka, az ellátásra szoruló milyen típusú programokat szeret, vannak-e félelmei, élt-e valaha közösségben. Felmérhetik a gondozott önellátási képességét is, azt, hogy tud-e egyedül étkezni, tisztálkodni, járni, felállni, kommunikálni, vagy mindehhez segítséget igényel. Ezen kívül egészségi állapotát, a különböző egészségügyi problémáit is megbeszélhetik az arra illetékessel.
	Az intézet hat hektáros területen fekszik, kertje gondozott, körülkerített. Az elkóborlás megakadályozása érdekében portaszolgálat működik. Az intézmény tiszta, rendezett körülmények között sertéseket nevel és kisebb mértékű mezőgazdasági tevékenységet is folytat. Az otthon főépülete az egykori kastélyépület. Az épületegyüttes egyik melléképületében alakították ki az adminisztratív helyiségeket. A másik melléképületet felújították, és ott három garzonlakást helyeztek el. Ezek az intézet ún. tréninglakásai. Az itt lakók több- kevesebb támogatással képesek az önálló életvitelre és munkavégzésre.
	Az otthon 24, négy-ötágyas lakószobáiban elhelyezett gondozottakra átlagosan 4,2 m2 jut a jogszabályban előírt minimálisan szükséges 6 m2 helyett.  A szobák berendezését, bútorait elsősorban az intézet biztosítja, de a gondozottak saját, személyes használati tárgyainak használatára is lehetőség van. A lakószobák szekrényei zárhatók. Valamennyi szobában van televízió. Az otthonban egy orvosi szoba és három elkülönített betegszoba található. A vizsgálat időpontjában valamennyi szoba tiszta és rendezett volt, a folyosókat a gondozottak rajzai és egyéb kézimunkái díszítették. A főépület vizesblokkjainak felújítása megtörtént. Itt 13 WC, 5 zuhanyozó és 5 fürdőkád áll a lakók rendelkezésére. A mellékhelyiségek és a zuhanyozók mindegyikében felszereltek mozgást segítő kapaszkodókat. A kiszolgáló helyiségek tisztasága megfelelő, felszereltségük azonban nem. Szappant, törölközőt és WC papírt csak egy-két helyiségben találtunk, a kádak pedig egymástól még függönnyel sem voltak elválasztva.
	A vizsgálat megállapítása szerint a fürdőkádak egymástól való elválasztása hiányából fakadóan az intimitás elemi feltételei hiányoznak, és ez az otthon lakóinak emberi méltóságához fűződő alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. A jogszabályban előírt, tisztálkodáshoz szükséges anyagokkal való ellátásban tapasztalt hiányosságok pedig a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben okoznak visszásságot.
	Az otthon házirendje az intézet folyosóján kifüggesztve és az intézet vezetőjének az irodájában mindenki által hozzáférhető.
	Az intézmény vezetője elismeri, sőt az intézmény bemutatására készült “Jelen, Múlt, Jövő” című anyagban a megoldásra váró problémák között egyértelműen rögzíti, hogy az otthon a lakók számára nem tudja biztosítani a korszerű elhelyezés feltételeit. A gondozás tárgyi feltételei részben hiányoznak. Az intézményben 41 éve nem volt átfogó felújítás. Az otthon belső útjainak szilárd burkolata hiányzik. A mosoda korszerűtlen. Az ápoló személyzet részére nincs megfelelő öltöző helyiség. A fűtési rendszer elavult, az energia felhasználás racionalizálásra szorul.
	Abból, hogy a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet, a megkövetelt tárgyi feltételek hiányosságainak megszüntetésére 2002. december 31.-ig ad lehetőséget a fenntartóknak, álláspontom szerint nem következik, hogy a szükséges tárgyi feltételek hiányában kiadható a határozatlan időre szóló működési engedély. Az előírt feltételek hiányában kiadott határozatlan idejű működési engedély sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét és visszásságot okoz a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészségéhez, valamint szociális biztonságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben.
	A fent hivatkozott rendelet 112. §-ának (4) bekezdése szerint az e rendelet hatálybalépése időpontjában jogerős működési engedéllyel rendelkező intézmény a 4. § a) és b) pontjában, 41. § (2) bekezdés f) pontjában, (4) bekezdésében, 42. §-ában, 68. § (4) bekezdésében, 93. § (3) bekezdésében, 94. § (1) bekezdés a) és e) pontjában, 105. § (2) bekezdés a), c) és d) pontjában foglaltaknak 2002. december 31-ig kell, hogy megfeleljen. A működési engedélyt kiadó közigazgatási hivatalnak azonban szem előtt kell tartania a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet előírásait is.
	Ez utóbbi rendelet 23. §(7) bekezdése értelmében, ha a szociális intézmény a felülvizsgálat időpontjában a működési engedély kiadásához szükséges feltételeknek nem felel meg, de az intézmény működtetése a székhelye, telephelye szerint illetékes jegyző - bentlakásos intézmény esetén a megyei önkormányzat főjegyzőjének - nyilatkozata szerint ellátási érdekből indokolt, a működési engedély ideiglenesen, további három évre kiadható. Az ideiglenes működési engedély éves bontásban tartalmazza azokat a feltételeket, amelyeket a fenntartónak teljesítenie kell.
	A panaszbeadvány kitért a gondozottak nem megfelelő ruházati ellátására is. Ezt az igazgatónő is megerősítette azzal, hogy működésének megkezdése idején valóban voltak problémák a ruhanemű ellátással, de a helyzet azóta jelentősen javult.  Saját beszerzéssel illetve különböző adományokból sikerült a szükséges váltás mennyiséget biztosítani. A helyszíni vizsgálat alkalmával - annak szegénysége egyidejű megállapítása mellett - nem volt feltűnő a gondozottak ruházottságának hiánya. A gondozottak saját ruháit egyéni leltárba veszik, és a gondnokkal egyetértésben selejtezik és pótolják. A ruhákat az intézet - komoly felújításra szoruló - mosodájában tisztítják. A ruhákon az otthon varrónője végzi a szükséges javításokat.
	Az intézetben két orvos – az otthon belgyógyász háziorvosa és egy pszichiáter - valamint egy pszichológus - rendel rendszeresen. Mindhárman heti egy alkalommal egy-egy délelőttöt töltenek az otthonban. Kórházi kezelés szükségessége esetén Vácra viszik a betegeket és szakrendelés szempontjából is ide tartoznak. A lakók egészségügyi dokumentációját az orvosi rendelőben tartják. Itt található a sorszámozott és hitelesített átadófüzet, vizitfüzet és gyógyszerkönyv is. A gyógyszerek dobozolása a nővérszobában történik. A gyógyszereket az intézmény biztosítja és az otthon gondoskodik a testtávoli gyógyászati segédeszközök beszerzéséről is, a testközeli segédeszközöket viszont a gondozottaknak saját költségükön kell beszerezniük. Az inkontinensek számára az intézet biztosítja a TENA betéteket. A teljes körű ellátáson kívüli pluszszolgáltatásokért - manikűr, kozmetika, fodrászat - térítési díjat kell fizetniük a lakóknak.
	Az intézet saját főzőkonyhával rendelkezik, amely napi háromszori főétkezést biztosít a gondozottaknak. A három főétkezés közül az ebéd mindig meleg étel. A normál étrenden kívül a cukorbetegeknek, az epebetegeknek és a gyomorbántalmakban szenvedőknek készítenek külön ételt. Az otthonban diétás, vagy pépes étrend kialakítására az orvossal történő előzetes egyeztetés útján van mód. Az otthon új házirendjét a módosított jogszabályi előírásoknak megfelelően a közelmúltban készítette el az intézet vezetője. A dokumentum a vizsgálat időpontjában a fenntartó jóváhagyására várt. Az intézet napirendje szerint a teljes ellátást igénylők reggel 6-kor, az önellátók 7 és 8 óra között kelnek. A lámpaoltás idejét konkrétan nem határozták meg, arra általában a televízió főműsorát követően kerül sor. Reggeli fél 9-kor, ebéd fél 1-kor, vacsora fél 7-kor van. Az intézeten belül illetve annak közelében nincs büfé vagy kisebb élelmiszerbolt, mindössze egy ital automatát sikerült felszereltetni.
	A keresettel nem rendelkező gondozottak havi 3320.- Ft költőpénzzel rendelkeznek, amelyet a gondozott illetve, - kérelemre vagy cselekvőképtelen gondozott esetén - a szociális nővér kezel, a pénzkezelési szabályzatban meghatározott módon. Az osztályos nővérek jegyzik fel az ellátottak személyes igényeit, és továbbítják a szociális nővérnek, aki intézkedik a szükséges árucikkek beszerzéséről. A gondozottak bevételeit (költőpénz, munkaterápiás jutalom, járadékok, stb.) illetve a személyes szükségleteikre fordított kiadásait az ellátottanként külön vezetett készletnyilvántartó lapon rögzítik. A forgalomról tíznaponként zárlatot készítenek, amelyet a gazdasági vezető ellenőriz. A havi zárást követően az 5000.- Ft-ot meghaladó pénzmaradványt a gondozott név szerinti betétkönyvébe fizetik be.
	A gondozottak egyéni érték- illetve vagyontárgyát, annak átvételekor, két tanú jelenlétében nyilvántartásba veszik, és rendszeresen leltárt készítenek róluk. Az értéktárgyak kiadása szintén tanúk jelenlétében történik. A személyes letétben elhelyezhető készpénzt - a gondozott vagy gondnoka megbízása alapján - a szociális nővér kezeli a pénzkezelési szabályzat szerint. A készpénz- ill. tárgyi letétekről letétesenként külön nyilvántartást vezetnek.
	Az intézetben nem alkalmaznak büntetést. A jutalmazás munkaterápiás jutalom formájában történik. A házirendben külön látogatási idő nincs meghatározva, a gondozottak reggel 9-től este 6-ig bármikor fogadhatnak látogatókat. Az igazgatónő a hozzátartozók, gondnokok tájékoztatása céljából évente kétszer tart értekezletet.
	Az intézményen belül két alapvető foglalkoztatási mód létezik: az egyik munkaterápiás, a másik képességfejlesztő jellegű. A gondozottak felügyelet mellett különböző területeken segédkezhetnek az otthonban: sertéstenyésztés, kertészet, mosoda, konyha, takarítás illetve egyéb osztályon végzett munkák. A munkavégzés teljesen önkéntes, a résztvevők - a főnővér és a foglalkoztatás-vezető javaslata alapján - eltérő mértékű munkaterápiás jutalmat kaphatnak. A jutalom kifizetését, felhasználásának dokumentálását - akárcsak a költőpénz esetén - a szociális nővér látja el, a gondozotti pénzkezelési szabályzatban előírt módon. Az intézményen kívül, más munkahelyen nem dolgoznak a gondozottak, mert a közelben nincs megfelelő munkalehetőség a számukra.
	Az intézetben alkalmazott másik fő foglalkoztatási mód a képességfejlesztő jellegű, amelyben a munkát nem végző gondozottak vesznek részt a délelőtti órákban, képességeik szerint aktív vagy passzív módon: például üvegfestés, gipszöntés, rajzolás, gyurmázás, hajtogatás, varrás, hímzés, éneklés, mese- ill. zenehallgatás. A délutáni csoportos foglalkozásokba - néptánc, vetélkedők, sportolás, barkácsolás, bábjáték, hitoktatás - minden gondozottat igyekeznek bevonni, emellett az intézeten kívül is szerveznek különböző szabadidős programokat (például színházlátogatás, városi séta, cukrászdalátogatás), kirándulásokat.
	Nagy hangsúlyt fektetnek a társintézményekkel való közvetlen kapcsolattartásra is. Az otthonban tartott egyes rendezvényekre, ünnepélyekre a hozzátartozókat is meghívják. A gondozottak hitét, világnézetét tiszteletben tartják, igényeiknek megfelelően templomlátogatást szerveznek vagy lelkipásztort hívnak számukra.
	Az otthonban évente minimum két alkalommal lakógyűlést tartanak a gondozottak munkájának, magatartásának értékelése céljából. A lakógyűlésen mindenki képességei szerint vesz részt. Az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló Érdekképviseleti Fórum tagjai: a lakógyűlés által delegált kettő, a dolgozókat képviselő kettő, a gondnokok közül kettő személy, az ÉFOESZ megyei szervének képviselője. Elnöke a fenntartó képviselője. A vizsgálat évében azonban az elnök még egyetlen alkalommal sem hívta össze a Fórumot.
	Az otthonban látottak ill. a megvizsgált dokumentumok csak részben támasztják alá a Hivatalomhoz intézett beadványban foglaltakat. Az igazgatónő maga is elismerte, hogy a tárgyi feltételek sok tekintetben nem megfelelőek, az intézet jelentős felújításra, renoválásra szorul. A hiányosságokat pályázati pénzekből kívánják pótolni. Az érdekvédelmi szerv működésképtelenségéért pedig elsősorban a fenntartó önkormányzatot terheli felelősség. A vizsgálatot végző munkacsoport az intézetben nem tapasztalt feszültséget a gondozottak és a gondozók viszonyában. A körülményekhez képest vidám, barátságos hangulat uralkodott. Az ellátottak szemmel láthatóan szorosan kötődtek a dolgozókhoz, a "félúton ház" kialakítása és a gyógypedagógiai program megvalósítása pedig látványos eredményeket hozott.

Ajánlások - kezdeményezések

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20. §. (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Pest Megyei Önkormányzat által fenntartott VIKTOR Speciális Módszertani Otthon működésével kapcsolatban megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében azt ajánlom, hogy a fenntartó gondoskodjon - az otthon érdekképviseleti fórumának jogszabályoknak megfelelő működtetéséről.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §. (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Pest Megyei Önkormányzat által fenntartott VIKTOR Speciális Módszertani Otthon működésével kapcsolatban megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az intézmény igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon
- a fürdőszobákból hiányzó térelválasztó függönyök felszereléséről,
- a jogszabályban előírt mennyiségű tisztálkodást segítő textília, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagok és eszközök szükség szerint történő elérhetőségéről.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Pest Megyei Önkormányzat által fenntartott VIKTOR Speciális Módszertani Otthon működésével összefüggésben megállapított hiányosságok orvoslása érdekében azt ajánlom a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének, hogy mivel a vizsgálat megállapítása szerint az intézmény nem felel meg az 1/2000 (I.7) SzCsM rendelet azon előírásának, amely szerint csak az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben egy lakószobában egy ellátottra legalább hat négyzetméternyi lakóterület jut, és biztosított a folyamatos fűtés-és melegvíz szolgáltatás, valamint egyéb objektív feltételek is hiányoznak, felkérem, hogy vizsgálja felül és módosítsa az intézet határozatlan időre szóló működési engedélyét, és abban a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 23. §-ának (7) bekezdése alapján éves bontásban határozza meg azokat a feltételeket, amelyeket a fenntartónak teljesítenie kell.

Budapest, 2000. október 11.

Gönczöl Katalin