OBH 3967/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	Folyó év augusztus 08-án a TV Napkelte című műsorából értesültem arról, hogy a főváros VIII. kerületében egy beteg asszonyt, P. F.-nét minden előzetes értesítés nélkül kiköltöztettek a lakásából. Mivel az ügy összefüggésbe hozható a szociális biztonsághoz fűződő joggal, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	Az üggyel kapcsolatosan kikértem a kerület lakásügyi osztálya munkatársának véleményét, az Ingatlangazdálkodási Bizottság elnökének és a kerület családsegítő központja egyik családgondozójának a segítségét kértem. Megkerestem a kerület polgármesterét és felkértem arra,  vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az önkormányzat saját hatáskörében tudna-e az asszonynak segíteni lakáshelyzete megoldásában, anyagilag tudják-e segíteni őt?

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról
A lakásbérlet megszűnése: 23. § (1) A szerződés megszűnik, ha e) a bérlő a lakást elcseréli;
29. § (1) A bérlő a lakást a bérbeadó hozzájárulásával elcserélheti. A csereszerződést írásba kell foglalni.
(2) Önkormányzati rendelet meghatározhatja, hogy önkormányzati lakás bérleti joga kizárólag másik lakásra cserélhető.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A lakásügyi osztály munkatársának  tájékoztatása szerint a kérdéses önkormányzati lakás kizárólagos bérlője felesége halála után P. F.- né sógora U. S. volt. A lakásba P. F.-né családtagként volt bejelentve.
	U. S. a VIII. kerületi lakásosztályon kérelmet nyújtott be, mely szerint szeretné önkormányzati lakását elcserélni egy VI. kerületi magántulajdonban álló lakással. A csereszerződésen szerepelt a VI. kerületi ingatlan tulajdonosának hozzájárulása a cseréhez, és az is, hogy a beteg asszony családtagként a U. S.- el együtt költözik. Mivel a cserének törvényi akadálya nem volt ahhoz a lakásügyi osztály hozzájárult.
	Megkeresésemre a kerület polgármestere az ügyben jogi szakvéleményt készítetett. A szakvélemény szerint lakáscsere szerződés jóváhagyásával a kerület lakásügyi osztálya jogszabálysértést nem követett el. P.F.-nét nem az önkormányzat, hanem a lakás bérlője költöztette ki a lakásból.
	A polgármester válaszlevelében leírta, tisztában vannak azzal, hogy a hatályos jogi szabályozás lehetőségeinek keretein belül kerületükben is kötnek " fiktív " lakáscsere szerződéseket. A jogi szakvélemény javaslatára a VIII. kerületi lakásosztály megkereste a VI. kerületi társhatóságot és kérte helyszíni szemlén állapítsák meg, hogy a lakáscsere ténylegesen lebonyolódott-e, U.S. beköltözött-e a VI. kerületi lakásba. Amennyiben U.S. az önkormányzatot megtévesztette, a VIII. kerületi önkormányzat erre hivatkozva bíróság előtt megtámadja a bérbeadói hozzájáruló nyilatkozatot.
	A polgármester tájékoztatott arról is, hogy kerületükben az önkormányzati rendelet szerint csak bérbevételi ajánlattal rendelkező személy kaphat lakást, az önkormányzati lakásokat a kerületben pályázat útján adják bérbe. A pályázaton kívüli bérbeadásról méltányosságból az Ingatlangazdálkodási Bizottság dönt. Ehhez is szükséges, hogy a kérelmező bérbevételi ajánlattal rendelkezzen, a méltányosságból bérbeadható lakás csak egy szobás komfort nélküli lehet. A bizottság elnökének tájékoztatása szerint erre is legalább egy évet kell várni.
	P. F.-né anyagi gondjainak könnyítésére a polgármester azt a választ adta, hogy a kerület Szociális Osztálya megkísérelte  felvenni a kapcsolatot az asszonnyal. A kapcsolatfelvétel azért nem sikerült, mert az asszonyt már nem találták régi címén. Amennyiben az asszony felkeresi a Szociális Osztályt, ott megkapja a rendkívüli segély igényléséhez szükséges információkat.
	A családsegítő központ munkatársa kérésemre felvette a kapcsolatot P. F.-nével. A kapcsolatfelvétel idején az asszonyt a szomszédok fogadták be, de bútorai a ház udvarán voltak. A családgondozó arról tájékoztatott, hogy az asszony képes önmagát ellátni, kórházi kezelésre nem szorul, jelenleg ismerősöknél lakik.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a szóban forgó lakáscsere szerződést a VIII. kerületi Polgármesteri Hivatal jogszerűen hagyta jóvá, P. F.-nét nem az önkormányzat költöztette ki a bérleményből, ezért nem az ő eljárásuk okozta az asszony szociális biztonságához fűződő jogának sérelmét, ezért a vizsgálatot az Obtv. 17. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján lezárom.

Budapest, 2000. október 19.

Gönczöl Katalin