OBH 3912/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában sérelmezte Buj Község Önkormányzatának eljárását  árvízkárral kapcsolatos ügyében. A vizsgálat a tulajdonhoz való jog és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
	A panaszos ingatlana a 2000. tavaszi árvíz következtében életveszélyessé vált, az építési hatóság szakvéleményében megállapította, hogy az nem állítható helyre. Az önkormányzat panaszos lakhatását úgy oldotta meg, hogy a községben egy lakóingatlant vásárolt és azt elcserélte a panaszos életveszélyessé vált ingatlanával. A jogügyletről ingatlancsere-szerződés készült, azt a földhivatalhoz benyújtották. A csereszerződés megkötését megelőzően a képviselő-testület a jogügylet végrehajtásáról határozatban döntött.

Az ügy jogszabályi háttere
1091/1999. (VIII. 13.) Korm. határozat az 1999. júniusi és júliusi rendkívüli esőzés és vihar miatti védekezési költségekről és kárenyhítésről, továbbá a szükséges jogszabályok módosításáról
1058/2000. (VII. 11.) Korm. határozat az 1999. november 22-e és 2000. május 19-e közötti belvíz és árvíz miatti védekezés költségeiről és a kárenyhítésről
9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól, továbbá a TÁKISZ feladatairól
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat 1.340.000 Ft költségvetési támogatást kapott magánszemélyek tulajdonában okozott károk enyhítésére. A panaszos ingatlanát az építési hatóság életveszélyesnek minősítette, ezért az önkormányzat a rendelkezésére álló  összegből 800.000 Ft-ot biztosított a panaszos és családja lakhatásának megoldására. Az önkormányzat - a vizsgálati jelentésben említett kormányhatározatokban megfogalmazott elveknek megfelelően -  a kárenyhítési  feladatának eleget tett. A károk elbírálására vonatkozó kormányrendelet elsősorban az életveszély elhárítását és a lakhatás megoldását írta elő. Az önkormányzat határozata e rendelet előírásainak megfelelt. Az önkormányzat a költségvetési támogatás felhasználásán túl egy alkalommal gyermekvédelmi  és átmeneti támogatást is nyújtott a családnak.
A panaszos és családja az árvízkár következtében hónapokig egy önkormányzati közösségi célt szolgáló épületben lakott. A család elkeseredettsége, az ingatlan elvesztése, a hónapokig tartó otthontalanság miatt, érthető. Az új ingatlan lakhatóvá tétele, felújítása, a gyermekek beiskolázása  komoly anyagi terhet ró a családra.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat döntése az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való joggal és a jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot nem okozott, mivel a költségvetési keret és a saját forrásainak felhasználásával a családot támogatta. 
A vizsgálat megállapítására tekintettel kezdeményezéssel nem élek, de fontosnak tartom, hogy az önkormányzat fokozott figyelemmel kísérje az árvízkárosult, négy gyermekes család sorsát és vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy a gyermekvédelem vagy a szociális ellátás területén milyen támogatással tudja segíteni a további kárenyhítést.   

Budapest, 2000. szeptember 13.

Gönczöl Katalin