OBH 3877/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalánál személyesen előterjesztett beadványában  az Ágasegyháza Község Önkormányzata Képviselő-testületének a működését és a polgármester törvénysértő eljárását kifogásolta. Véleménye szerint a polgármester működése következtében a falu teljesen tönkremegy, közigazgatásilag szétesik. Ezt az álláspontját - több társával együtt - a közigazgatási hivatalhoz benyújtott közérdekű bejelentésében is kifejtette. A közigazgatási hivatalnak a bejelentés kivizsgálásáról szóló válaszát nem tudja elfogadni.
A panaszos beadványt nyújtott be az adatvédelmi biztoshoz is, amelyben azt sérelmezte, hogy  a polgármester a személyes adatait nyilvánosságra hozta.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő jogbiztonság követelménye megsértésének alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A rendelkezésemre álló iratmásolatok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	A panaszos és társai a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez közérdekű bejelentést tettek, melyben az Ágasegyháza Község Önkormányzata Képviselő-testületének a működését és a polgármester törvénysértő eljárását kifogásolták. A bejelentésre a közigazgatási hivatal vezetője 2000. június 23-án válaszolt. A közigazgatási hivatal válaszát a panaszosok nem fogadták el. Időközben a panaszosok levelet küldtek Demszky Gábor főpolgármesternek, amelyhez mellékelték a közérdekű bejelentésben megfogalmazott sérelmeiket, s azok kivizsgálását kérték a főpolgármestertől. A főpolgármester - hatáskörének hiánya miatt - a közérdekű bejelentők beadványát a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez továbbította.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
92. § (1) A helyi önkormányzatok gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
96. § A belügyminiszter:
b) kezdeményezi a Kormánynál az Alkotmánnyal ellentétesen működő helyi képviselő-testület feloszlatására vonatkozó országgyűlési előterjesztés benyújtását;
98. § (3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.

•	1989. évi XXXVIII. törvény az Állami Számvevőszékről
2. § (3) Az Állami Számvevőszék ellenőrzi az állami költségvetés szerkezeti rendjébe tartozó fejezetek és az elkülönített állami pénzalapok működését.
(5) Az Állami Számvevőszék ellenőrzi az állami költségvetésből gazdálkodó intézményeket, valamint az állami költségvetésből juttatott támogatás felhasználását a helyi tanácsoknál, az alapítványoknál, a társadalmi és egyéb szervezeteknél.

•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam (ezen belül a jogbiztonság követelménye).

A vizsgálat megállapításai
	A Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal válaszából kitűnt, hogy a panaszos és társai 2000. február 1-jén tettek közérdekű bejelentést, amelyben kifogásolták az Ágasegyháza Község Képviselő-testületének és polgármesterének tevékenységét.
Mivel a közigazgatási hivatal vezetőjéhez benyújtott közérdekű bejelentésre a panaszosok választ nem kaptak, ezért képviselőjük 2000. június 8-án személyesen kereste fel a közigazgatási hivatalt, ahol szóban is előterjesztette az önkormányzat működésével kapcsolatos kifogásukat. Megállapítottam, hogy a meghallgatásról jegyzőkönyv készült, amely rögzítette a közigazgatási hivatalnak az ügyben kialakított álláspontját, amelyet a panaszosok képviselője nem fogadott el.
A panaszosoknak az önkormányzat és a polgármester működése elleni kifogásait teljes részletességgel a főpolgármesternek megküldött kérelem melléklete is tartalmazta. A rendelkezésemre álló irat alapján megállapítottam, hogy a  12 pontban összefoglalt sérelmek döntő többsége (9) az önkormányzat gazdálkodását érintette, míg a további kifogások egyes törvényességi kérdésekkel foglalkoztak. (Ezt a kérelmet - hatáskörének hiánya miatt - a főpolgármester továbbította a közigazgatási hivatalhoz.) 
A  közigazgatási hivatal vezetője a hozzá benyújtott közérdekű bejelentésre írásban a 2000. június 23-án kelt, 593-3/2000. számú tájékoztatásában válaszolt.
A közérdekű bejelentés vizsgálata során a közigazgatási hivatal vezetője - a benyújtást követően - felkérte a képviselő-testületet, hogy vizsgálja meg a bejelentésben foglaltakat és ennek eredményéről adjon tájékoztatást. A felkérésnek a képviselő-testület a 2000. március     7-ei, rendkívüli ülésén tett eleget és az erről készült dokumentumokat a közigazgatási hivatalnak felterjesztette. A közigazgatási hivatal vezetője a képviselő-testület álláspontját elfogadva, válaszát erre alapozva adta meg a panaszosoknak, akik a válasszal nem értettek egyet.
A tájékoztatóból kitűnik, hogy a közigazgatási hivatal a hatáskörébe tartozó minden kérdésre válaszolt, ugyanakkor azt is jelezte, hogy a közhasznú társaságra vonatkozó bejelentések, illetve a helyi önkormányzatok gazdálkodásának a vizsgálata nem tartozik a hatáskörébe. A tájékoztató szerint a helyi önkormányzatok gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi. Az Ötv. 92. § (1) bekezdésére és a Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 2. §-ában meghatározottakra figyelemmel a tájékoztatónak ezen megállapításával egyetértek.
	A hivatkozott törvényi rendelkezések figyelembevételével és az országgyűlési biztos hatáskörét megállapító törvény (Obtv.) alapján  hatásköröm hiányát kell megállapítanom a panaszosnak (és társainak) az Országgyűlési Biztosok Hivatalánál előterjesztett beadványával kapcsolatban.
Az országgyűlési biztos hatáskörét megállapító törvényben (Obtv. 16. § (1) bekezdés) foglaltak szerint az országgyűlési biztos eljárása a hatóságra, illetve a közszolgáltatást végző szervre (együtt: hatóság) terjedhet ki. Az Obtv. 29. § (1) bekezdésében felsoroltak között ugyan a helyi önkormányzatot a törvény nevesíti, azonban az országgyűlési biztos az önkormányzat belső  működését és a működés törvényességét nem vizsgálhatja. Ez az Ötv. 98. § (3) bekezdése alapján a közigazgatási hivatal hatáskörébe tartozik.
	Tekintettel arra, hogy a panaszos a közigazgatási hivataltól kapott tájékoztatót nem fogadta el, a hatásköröm hiánya és a törvényellenesnek vélt önkormányzati működés miatt a panaszos beadványát a kapcsolódó iratokkal együtt átteszem a hatáskörrel rendelkező belügyminiszternek. A jelentésemet a panaszbeadványokkal együtt megküldöm  tájékoztatásul az Állami Számvevőszék elnökének is. 
	Jelentésem elkészítésekor tájékozódtam a panaszosnak az adatvédelmi biztoshoz benyújtott beadványa vizsgálatáról. Informácóim szerint a vizsgálata állásfoglalással zárult, amelyről a panaszos tájékoztatást kapott.
	Összegezve a beadványban közölt felvetések egyikében sem volt jogi felhatalmazásom a konkrét tények vizsgálatára és a következtetések levonására. Ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő jogbiztonság követelményével összefüggésben olyan visszásságot nem állapíthattam meg, amelyben ajánlhatok.

Budapest, 2001. március 19.

Gönczöl Katalin