OBH 3768/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Harsányi Ágnes

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben nem okoz visszásságot az adóhatóság eljárása, amennyiben téves határozatát kijavítja; továbbá, ha adóhiányt megállapító jogerős határozata alapján azonnali beszedési megbízás benyújtásával a végrehajtás iránt haladéktalanul intézkedik és mérlegelési jogkörében a törvényi feltétel hiánya miatt az előterjesztett méltányossági kérelmet elutasítja.
	A panaszos a maga és az általa vezetett gazdasági társaság nevében sérelmezte az APEH Tolna Megyei Igazgatóságának 1997-től kezdődően vele és a társasággal szemben megnyilvánuló - általa zaklatásnak ítélt - fellépéseit. Kifogásolta - többek között -, hogy őt mint a társaság vezetőjét az adóhatóság halottként szerepeltette nyilvántartásában. Nehezményezte továbbá, hogy bevallás elmulasztása miatt őt bírság fizetésére kötelezték, valamint - a gazdasági társasággal kapcsolatban - az adóhatóság által foganatosított azonnali végrehajtást. Sérelmezte panaszos az adóhatóság méltányossági jogkörében hozott elutasító döntését is.
	A beadvány és az APEH Tolna Megyei Igazgatóságának tájékoztatása alapján a következő tényeket állapítottam meg:
	A Sárpilisi Polgármesteri Hivatal tévedésből elhúnytként jelentette panaszost a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal felé. Ez az információ került 1998. januárjában az APEH adatbázisába is; majd panaszos könyvelőjének kezdeményezésére a tévedést 1998. márciusában korrigálták.
	A panaszost - egyéni vállalkozóként - bevallás elmulasztása miatt - az adóhatóság 1998. március 18-án kelt határozatával mulasztási bírsággal sujtotta, majd adminisztrációs hibát észlelve azt az adóhatóság 1998. március 27-én kelt határozatával - hivatalból eljárva - visszavonta.
	Az általános forgalmi adó adónemben tartott ellenőrzést követően az adóhatóság 1999. december 30-án kelt határozatával a társaságot a különbözet, illetőleg késedelmi pótlék és bírság megfizetésére kötelezte. A jogerőre emelkedett határozat alapján a befizetési határidő eredménytelen elteltét követően végrehajtási eljárás indult - azonnali beszedési megbízás benyújtásával - 2000. április 21-én.  A társaság - képviselője útján - 2000. május 16-án a késedelmi pótlék mérséklése iránt kérelmet terjesztett elő, amelyet az adóhatóság 2000. június 22-én kelt határozatával elsőfokon, majd 2000. november 16-án kelt határozatával másodfokon elutasított.
	Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 2. § (1) bekezdése alapelvként határozza meg a törvényesség követelményét. A törvény 26. § (4) bekezdése szerint a közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást. A törvény 48. § (1) bekezdése értelmében a közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén - a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után - kijavíthatja vagy kicserélheti.
A 49. § (2) bekezdése értelmében a hatósági nyilvántartásba történt bejegyzést határozatnak kell tekinteni.
	Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény (Art.) vonatkozó 87. § (1) és (4) bekezdései szerint: "Az adótartozás behajtása érdekében a tartozást megállapító vagy nyilvántartó adóhatóság a végrehajtható okirat alapján a végrehajtás iránt haladéktalanul intézkedik.  A végrehajtási eljárás az adóhatóság - a 89. § (1) bekezdésének kivételével - külön határozata nélkül a végrehajtási cselekmény foganatosításával indul".
	A törvény 88. § (1) és (2) bekezdése a következő előírásokat tartalmazza: " A tartozást a bankszámlával rendelkező adófizetésre kötelezett személy esetében azonnali beszedési megbízással, bankszámlával nem rendelkező adófizetésre kötelezett személy esetében munkabérből vagy egyéb rendszeres járandóságból, továbbá kifizetőtől járó kifizetésből történő letiltással kell végrehajtani. Az azonnali beszedési megbízás az adófizetésre kötelezett személy bármely pénzforgalmi bankszámlája ellen benyújtható. A bankszámlát vezető hitelintézet az adóhatóság azonnali beszedési megbízását a végrehajtható okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni. Ha az adóhatóság az azonnali beszedési megbízást valós tartalmú végrehajtható okirat hiányában nyújtotta be, a beszedési megbízás teljesítése napjától a jogosulatlanul beszedett adó, költségvetési támogatás visszatérítése napjáig a késedelmi pótlékkal azonos mértékű kamatot fizet. Ha az (1) bekezdésben foglalt végrehajtás nem, vagy aránytalanul hosszú idő múlva vezetne eredményre, az adófizetésre kötelezett személy követelését, továbbá ingó és ingatlan vagyontárgyait kell végrehajtás alá vonni".
	A törvény 82. § (3) bekezdése szerint: " Az adóhatóság a pótlék- és bírságtartozást kivételes méltányosságból mérsékelheti (elengedheti) különösen akkor, ha annak megfizetése a vállalkozási tevékenységet folytató magánszemély, jogi személy vagy egyéb szervezet gazdálkodási tevékenységét ellehetetlenítené. Az adóhatóság a mérséklést az adótartozás egy részének (vagy egészének) megfizetéséhez kötheti."
	A fent idézett jogszabályi előírások figyelembevételével megállapítható, hogy az adóhatóság eljárása jogszabálynak megfelelő volt; a hatósági nyilvántartásban és határozatában észlelt hibát kijavította; a végrehajtás iránt haladéktalanul intézkedett. Továbbá - mérlegelési jogkörében - döntött a méltányossági kérelem elutasításáról, mivel nem állapította meg a gazdasági tevékenység ellehetetlenülését. Az  országgyűlési biztos az adóhatóság mérlegelési jogkörében meghozott döntését, az ennek alapját képező tényállást  nem bírálhatja felül.
	Összességében ezért megállapítottam, hogy az APEH Tolna Megyei Igazgatósága eljárásával - az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott alapjog tekintetében - nem okozott alkotmányos visszásságot, ezért ajánlást nem teszek.

Budapest, 2001. március 12.

Gönczöl Katalin