OBH 3761/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Scheilinger László

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvével és az abból eredő tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos joggal összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a nyomozóhatóság bűncselekmény hiánya miatt a nyomozást megszünteti és a döntését eredményező mérlegelési jogköre gyakorlásának alkotmányos kereteit betartja.
	A panaszos azért fordult hivatalunkhoz, mert a férje halálát eredményező közlekedési baleset miatt indult büntetőeljárásban a nyomozóhatóság nyomozást megtagadó, illetve megszüntető határozatot hozott. Sérelmesnek tartotta azt is, hogy a határozatokkal szemben benyújtott panaszt a Pest Megyei Főügyészség, illetve a Legfőbb Ügyészség elutasította, nem vizsgálva érdemben az általa felsorolt tényeket, körülményeket.
	A rendelkezésre bocsátott határozatok és beadványok vizsgálatának  eredményeként a következőket állapíthatom meg:
	A közlekedési baleset ügyében a Nagykátai	Rendőrkapitányság - a helyszíni vizsgálat és a feljelentés kiegészítés keretében végrehajtott intézkedések után - a panaszos férjének felelősségét állapította meg, ezért a nyomozás teljesítését az 1854/1998. bü. számú határozatával megtagadta. Az ellene benyújtott panaszt elbíráló Pest Megyei Főügyészség a Közl. 6179/1998.sz. határozatában megállapította, hogy a rendőrhatóság a szükséges intézkedéseket végrehajtotta, teljeskörűen tisztázta a baleset körülményeit és végeredményben a törvényi rendelkezéseknek megfelelően döntött a nyomozás bűncselekmény hiánya miatti megtagadásáról. Ezt - felülvizsgálati kérelem okán - a Legfőbb Ügyészség Közlekedési Osztálya is megerősítette és megállapításairól az NF. 5222/1999.sz. levelében a panaszost részletesen tájékoztatta.
	A panaszos a tárgyat érintően beadványt küldött a Legfőbb Ügyész részére. Az anyagokat az ismételt felülvizsgálati eljárás keretében megvizsgálták, amely eredményeként a megyei főügyészséget a nyomozás elrendelésére utasították.
	Az elrendelt nyomozásban a Nagykátai Rendőrkapitányság végrehajtotta mindazokat a nyomozati eljárási cselekményeket, amelyek elmaradását a panaszos beadványaiban észrevételezett, sérelmezett: bizonyítási kísérletet folytatott le; igazságügyi szakértőt rendelt ki. Végeredményben ezek a pótlólagos cselekmények is azt a megállapítást tették lehetővé, hogy a baleset azért következett be, mert a panaszos férje nem biztosított elsőbbséget az "elsőbbségadás kötelező" táblával védett úton haladó személygépkocsinak és kerékpárjával féktávolságon belül elé hajtott.
	A nyomozóhatóság ezért a nyomozást bűncselekmény hiányában 1999. december 08-án megszüntette. A Pest Megyei Főügyészség a panaszt - elfogadva a megszüntető határozat indokolásában felsorolt bizonyítékokat - mint alaptalant a Közl. 6179/1998/3.sz. határozatával 2000. február 28-án elutasította. A panaszos ezt követően ismételten a Legfőbb Ügyészséghez fordult és kérelmezte az ügy felülvizsgálatát.
	A Legfőbb Ügyészségtől 2000. november 24-én telefonon azt a tájékoztatást kaptuk, hogy a panaszost beadványa kivizsgálásának eredményéről 2000. május 30-án levélben tájékoztatták. Közölték azt is a panaszossal, hogy ügyét már többszörösen felülvizsgálták és azt újabb tények és körülmények hiánya miatt végérvényesen lezárták. Az üggyel összefüggő ismételt beadvány azóta a Legfőbb Ügyészséghez nem is érkezett.
	Az anyagok tanulmányozása alapján - a panaszos fájdalmában való együttérzésünk ellenére is- csak azt tudom megállapítani, hogy az érintett hatóságok eljárásaik során intézkedéseikkel, döntéseikkel hatályos jogszabályi rendelkezéseket nem sértettek meg. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. §-ának rendelkezései ugyanis a nyomozóhatóságok hatáskörébe utalják a tényállás tisztázásához szükséges bizonyítékok beszerzését, azok szabad mérlegelésen alapuló meggyőződésüknek megfelelően a további eljárási cselekmények foganatosítását. Az országgyűlési biztosnak nincs törvényi felhatalmazása arra, hogy a nyomozóhatóság intézkedéseit célszerűségi és szakszerűségi szempontok alapján vitassa, azokat felülbírálja.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos intézkedési  jogosultsága csak abban az esetben teremtődik meg, ha a nyomozóhatóságok intézkedéseikkel, vagy azok elmulasztásával alkotmányos jogokat sértenek, illetve a jogorvoslati jogok gyakorlását nem biztosítják, ez azonban a vizsgálat során nem volt megállapítható.
	Tekintettel arra, hogy az ügy vizsgálata a panaszos bevezetőben megfogalmazott alkotmányos jogával összefüggésben ilyen sérelem felszínre kerülését nem eredményezte, a további vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányának megállapításával lezárom.

Budapest, 2001. március 7.

Gönczöl Katalin