OBH 3696/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben azt sérelmezte, hogy a szomszédja ingatlanán történt talajfeltöltéssel kapcsolatos ügyében Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata nem intézkedett, kérelmére nem válaszoltak. További panasza a közgyógyellátás megvonásával és a helyi adó mértékével volt kapcsolatos.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, a szociális biztonsághoz és a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
	A panaszos sérelmezte, hogy a szomszédja fél méterrel feltöltötte az ingatlanának terepszintjét. Ez ügyben az önkormányzat segítségét kérte, de választ nem kapott. További sérelme, hogy az önkormányzat megvonta a közgyógyellátási ellátást, holott több betegsége miatt ez számára nélkülözhetetlen segítség. Betegségei mellett  a sorsát az is nehezíti, hogy csak gyógycipőben tud járni, ezért is fontos a közgyógyellátás. Azt is sérelmezte, hogy  szociális helyzetének figyelmen kívül hagyásával az évi adóját az önkormányzat megemelte. Az önkormányzat megkeresésre mindhárom témában tájékoztatást és iratanyagot küldött. 
1. Az udvarfeltöltéssel kapcsolatos ügyben a polgármesteri hivatal munkatársa a helyszínen megállapította, hogy a vizesedés oka az, hogy a panaszos házának  ereszcsatornájából a víz a ház lábazatához folyik. A panaszos ezt nem fogadta el és újabb beadványt nyújtott be. Az ismételt helyszíneléskor a panaszos és a szomszédja megállapodtak, hogy a közös telekhatáron lévő kerítés mellett a szomszéd a saját ingatlanán támfalat épít a földfeltöltés megtámasztására. A szomszéd e munka elvégzése ellenében azt kérte, hogy a panaszos által létesített nyílt, ürítőgödrös  árnyékszéket bontsa el, valamint állítsa vissza a  lebontott kerítést. Ezen munkálatokat az érintettek 2000. október 15-ig vállalták, melyet  jegyzőkönyvben rögzített az ügyintéző. A tulajdonosok szóban  jelezték a munkák elvégzését, ezért az ügyet az önkormányzat lezárta. A jegyző válaszában megjegyezte, hogy ezen munkálatok nem építési engedély kötelesek. Álláspontja szerint a problémát az okozza, hogy a panaszos a mai napig nem oldotta meg esőcsatornájából kifolyó víz megfelelő elvezetését.
2. A panaszos közgyógyellátási igazolványát 1997-ben kapta. Egy évvel később  jogszabályi változás miatt  a vasutas nyugdíjasok részére más nyomtatványon kellett kiadni az alanyi jogon járó közgyógyellátási igazolványt. Ebben az időben nem cserélték ki a panaszos közgyógyellátási igazolványát, mert a MÁV Nyugdíjigazgatóságtól kapott névsorban a panaszos MÁV nyugdíjasként nem szerepelt, az önkormányzat nyilvántartásában pedig a panaszost a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság ellátottjaként tartották nyílván. A később  megküldött (2000 év) nyugdíjasok névsorában  - amely  a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által ellátottakat közli - a panaszos már nem szerepelt, ezért  az ügyintéző több alkalommal idézést küldött a jogosultság tisztázása érdekében, a panaszos azonban nem jelentkezett. Ezt követően a közgyógyellátási igazolványt 2001. április 10-én visszavonták. A panaszost a határozatot átvette, majd szóban kifogásolta az eljárást. Egy hónappal később 2001. május 10-én személyes felkeresésre a panaszos bemutatta a MÁV Rt Nyugdíjigazgatóság határozatát, mellyel a panaszos jogosultsága tisztázódott. A visszavonó határozatot visszavonták, és kiadták a közgyógyellátási igazolványt.
3. A magánszemélyek kommunális adójának emelését az önkormányzat rendeletében határozta meg. Az adó évi mértékét adótárgyanként, illetve lakásonként 4500 Ft-ban állapították meg. A panaszos felesége, mint 1/2 ingatlantulajdonos a rendelet értelmében 50%-os kedvezményben részesül, a panaszost pedig 2003. januárjától illeti ez meg, mivel 2002-ben tölti be azt az életkort, amely után 50% kedvezmény jár.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
A tényállás tisztázása
Jegyzőkönyv
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni.
(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a meghallgatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést, továbbá az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, végül - írásban készült jegyzőkönyv esetén - a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető aláírását.
(3) A szóbeli kérelemről nem kell jegyzőkönyvet készíteni, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni vagy a nyilvántartásba bevezetni.
(4) Az (1) bekezdésben felsorolt eljárási cselekményekről feljegyzést kell készíteni, ha jegyzőkönyv nem készül. A feljegyzés a (2) bekezdésben meghatározott adatokat és a nyilatkozatok lényegét tartalmazza.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
Egyezség
38. § (1) Ha a jogszabály elrendeli, vagy az ügy természete megengedi, a közigazgatási szervnek a döntés előtt meg kell kísérelnie egyezség létrehozását.
(2) Ha az egyezség megfelel a jogszabálynak, és nem sérti a felek vagy mások jogos érdekét, a közigazgatási szerv az egyezséget jóváhagyja, illetőleg határozatba foglalja; ellenkező esetben az eljárást folytatja.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

28/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a közgyógyellátási igazolványról
7. § (1) Az igazolványt vissza kell vonni, ha (....)
b) a jogosultság a kiállítást követően megszűnt;

Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzatának 25/1999. (XII. 14.) rendelete a helyi adókról.

Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzatának 23/2000.(XII. 1.) rendelete a helyi adókról szóló 25/1999. (XII. 14.) rendelet módosításáról.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgált ügyekben  (szomszéddal kapcsolatos birtokvédelem; közgyógyellátás) az önkormányzat mulasztása alapozta meg a vizsgálatot, tekintve, hogy az egyik panasz tárgyában az önkormányzat egyáltalán nem hozott döntést, a másik ügyben pedig három év elteltével  hozott kedvezőtlen határozatot, melyet a  tisztázatlan tényállás miatt vissza kellett vonni. 
1. A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszosnak a szomszédos ingatlanon kifogásolt   udvarfeltöltésre vonatkozó ügyében az önkormányzat nem az államigazgatási eljárás szabályai, és az ügyben irányadó, a birtokvédelemre vonatkozó szabályok alkalmazásával  járt el. A panaszos beadványa ügyében a mai napig határozattal vagy egyezség jóváhagyásával, és annak határozatba foglalásával nem döntött.  Az önkormányzat a panaszos ügyében egy napon két helyszíni jegyzőkönyvet készített, mindkettőt "ismételt" megjelöléssel határozta meg, de az iratokból nem állapítható meg az alaphelyszínelés időpontja, és az abban foglaltak rögzítése. A jegyzőkönyvben nem szerepel a közigazgatási szerv megnevezése, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetés. A munkálatok elvégzésének szóban történő bejelentéséről nem készült feljegyzés. A szóbeli bejelentést nem követte az eljárás megszüntetésének határozattal történő lezárása, annak szabályszerű közlése, melyre a panaszos - egyet nem értése esetén - érdemben nyilatkozhatott volna. Az ügy a mai napig lezáratlan, és a panaszos 2001-ben még mindig azt sérelmezte, hogy a szomszéd által végzett munkálatok miatt ingatlana károsodik. Az alakszerű, és határidőben meghozott döntés alapján a panaszos azonnal reagálhatott volna a panasz fennállásáról vagy annak megszűnéséről.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Hajdúsámson  Nagyközség Önkormányzata a panaszos  ingatlanának használatát zavaró körülmény megszüntetésre vonatkozó birtokvédelmi kérelme ügyében a döntés elmulasztásával a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, összefüggésben visszásságot okozott.
2. A közgyógyellátással kapcsolatos panasz ügyében megállapítottam, hogy az önkormányzat az általa hivatkozott, 1998-ban  esedékes - jogszabályváltozás következtében fennálló - igazolványcserét nem hajtotta végre, hanem  három évvel később, a tényállás tisztázása nélkül a közgyógyellátási igazolványt visszavonta, majd a panaszos jelentkezését követően a visszavonó határozatot hatálytalanította. Az önkormányzat által hivatkozott igazolványcserét elrendelő jogszabályi előírásra vonatkozóan a Vasutas Társadalombiztosítási Igazgatóság nem tudott felvilágosítással szolgálni, illetve rövid úton történt tájékozódásra úgy nyilatkozott, hogy az igazolványcserét előíró szabályozásról nem rendelkezik információval. A vizsgálatban megállapítottam, hogy az önkormányzat által hivatkozott kormányrendelet 1998-ban nem is módosult, ezért az 1998-as jogszabálymódosításra való hivatkozás nem volt tényszerű, és ezért nem felelt meg a jogbiztonság követelményének. A közgyógyellátás megvonását az önkormányzat arra hivatkozással indokolta, hogy a jogosultság a kiállítást követően megszűnt. Az ennek alapjául szolgáló dokumentumra azonban a határozat nem hivatkozott, de ezt nem is tehette, mert a panaszos ügyében már az ellátás megkezdésekor, tehát 1997-ben  azt állapították meg, hogy a panaszos 1997. június 23-tól II. csoportú rokkant, újbóli orvosi vizsgálata nem szükséges, állapota végleges. A tényállás tisztázásával, amennyiben 1998-ban a felülvizsgálatot bármi is indokolta, az ellátás időleges visszavonása elkerülhető lett volna.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Hajdúsámson  Nagyközség Önkormányzata a panaszos  közgyógyellátással kapcsolatos ügyében a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben visszásságot okozott. A vizsgálat a  szociális biztonsághoz való joggal kapcsolatban visszásságot nem tárt fel, mivel az önkormányzat a sérelmes állapotot egy hónap múlva helyreállította, és az ellátást ismételten biztosította, ezért kezdeményezéssel nem élek.
3. A kommunális adó előírásával kapcsolatban alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megállapítására nem került sor, mivel az önkormányzat a döntését a helyi rendeletére alapozta, a megfelelő kedvezményt biztosította, jelezve hogy 2003-ban az 50 %-os mértékű kedvezmény már a panaszost is megilleti.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján kérem Hajdúsámson  Nagyközség Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszosnak a szomszédos ingatlannal kapcsolatos  birtokvédelmi ügyében alakszerű határozattal (kötelezés, elutasítás, megszüntetés) döntsön, és erről az érintetteket értesítse.
	Kérem Hajdúsámson  Nagyközség Önkormányzat jegyzőjét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen. 

Budapest, 2002. április 10.

Lenkovics Barnabás