OBH 3646/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	A Magyar Hírlap július 21-én megjelent számában olvasható „Hajléktalan nők-hajléktalanszálló nélkül” című cikk alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazásommal élve hivatalból vizsgálatot indítottam a gyermekek védelemhez és szociális biztonsághoz való jogának érintettsége miatt.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
"16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat."

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról.
"84. § (1) A hajléktalanok éjjeli menedékhelye és átmeneti szállása a hajléktalan személyek éjszakai pihenésére vagy időleges tartózkodására szolgáló intézmény."
"88. § (1) A megyei és a fővárosi önkormányzat (a továbbiakban: megyei önkormányzat) gondoskodik
(2) A fővárosban - ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a fővárosi önkormányzat gondoskodik a hajléktalanok éjjeli menedékhelyének és átmeneti szállásának megszervezéséről és fenntartásáról."
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
"7. § (1) A gyermek szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon választható el. A gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani."
"45. § (3) A gyermekek átmeneti gondozásának helyén a gyermek otthontalanná vált szülője is elhelyezhető. A 14. évét be nem töltött gyermeket szüleitől elválasztani csak kivételesen indokolt esetben lehet. A szülő gyermeke ellátásában munkarendjéhez igazodóan részt vesz."
"51. § (1) Az otthontalanná vált szülő kérelmére a családok átmeneti otthonában együttesen helyezhető el a gyermek és szülője, ha az elhelyezés hiányában lakhatásuk nem lenne biztosított, és a gyermeket emiatt el kellene választani szülőjétől.

Érintett alkotmányos jogok
Alkotmány 67. § (1) "A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges."
Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai
	A cikk szerint „hajléktalanszálló nélkül maradnak a nők augusztusban a fővárosban. A két szállók egyikét tatarozás miatt, a másikat a szabadságolások miatt zárják be. A nők gyermekeikkel lehetetlen helyzetbe kerültek.”
	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint a fővárosban - ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a fővárosi önkormányzat gondoskodik a hajléktalanok éjjeli menedékhelyének és átmeneti szállásának megszervezéséről és fenntartásáról. Erre tekintettel megkerestem Budapest Főváros Főpolgármesterét és tájékoztatást kértem a szállók ideiglenes bezárásával kapcsolatban.
	A válasz szerint a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában működő Fővárosi Szociális Központ és Intézményei épületét felújítják. A központi részlegben 600 hajléktalan személyt tudnak elhelyezni és ellátni, köztük a női éjjeli menedékhelyen 38 főt. Az év elejétől a Közgyűlés jóváhagyásával megkezdődtek a már korábban szükségessé vált felújítási munkálatok, és ezért elkerülhetetlenné vált a lakók ideiglenes átköltöztetése. A rekonstrukciós munkálatok 2000. július 24-től augusztus 14-ig tartottak, erről a lakókat előzetesen tájékoztatták
	A női éjjeli menedékhely lakói ideiglenesen a RÉS Alapítvány által fenntartott női éjjeli menedékhelyen kaptak férőhelyet, ahol a férőhelyeket a szükségleteknek megfelelően bővítették. A naponta vezetett nyilvántartás szerint a rendelkezésre álló férőhelyek nem voltak teljes mértékben kihasználtak, folyamatosan üres helyek álltak rendelkezésre. Az éjjeli menedékhely felújítása a vizsgálat óta befejeződött, augusztus 14. óta 50 férőhellyel működik.
	A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény szerint a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat feladata a gyermekek védelme helyi ellátó rendszerének kiépítése és működtetése, a területén lakó gyermeke ellátásának megszervezése. A kerületek többsége civil szervezetekkel kötött ellátási szerződés keretében tesz eleget ennek a kötelezettségének. A Fővárosi Önkormányzat az FSZKI egyik részlegeként anya-gyermek átmeneti szállást is fenntart 16 férőhellyel, ezen kívül a fővárosban további 15 fő részére tud elhelyezést nyújtani 4 lakásban.
	Az újságcikk nem tesz különbséget a gyermekeket is ellátó családok átmeneti otthona és az éjjeli menedékhelyek között. A gyermekek és a gyermekes családok átmeneti elhelyezéséről, mint gyermekvédelmi ellátásokról a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény rendelkezik. Az éjjeli menedékhely azonban a hajléktalanok ellátásának keretében az 1993. évi III. törvény szabályai alapján kerül kialakításra. Itt nem helyezhető el gyermekes anya, így a felújításkor, az ideiglenes átköltöztetés miatt nem kerülhetett lehetetlen helyzetbe anya gyermekével. A fentiek alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg és ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. szeptember 27.

Gönczöl Katalin