OBH 3595/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:    Egy szegedi általános iskola átalakítása sportiskolává

Az eljárás megindulása
	A panaszos a szegedi Felsővárosi Általános Iskola Szülői Munkaközössége nevében fordult az országgyűlési biztosokhoz az önkormányzatnak az iskolájuk Szegedi Atlétikai Sportiskolává tervezett átalakítása miatt. Az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl beszereztem az önkormányzat álláspontját is. Az iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos kifogásolta, hogy a Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlése a 2000. június 30-i ülésén elfogadott 612/2000.(VI.30.) Kgy. számú határozattal úgy döntött, hogy a Felsővárosi Általános Iskolát a 2000-2001-es tanévtől átszervezi Szegedi Atlétikai Sportiskolává.
	A szülői szervezet, az iskolaszék, és a diákönkormányzat az átszervezési tervekről a döntést megelőzően egy héttel értesültek. Az önkormányzat képviselőinek jelenlétében megtartott értekezleteken sem győződtek meg azonban az átszervezés indokoltságáról, annak valóságos okairól, és várható hatásairól nem kaptak teljes körű tájékoztatást. Az iskola sikeresen pályázott a COMENIUS 2000 közoktatási minőségfejlesztési programra, melynek egyik feltétele volt, hogy a polgármester írásban nyilatkozott arról, hogy a 2001-2002-es tanév végéig az iskola átszervezését az önkormányzat nem tervezi. Nehezményezték, hogy az önkormányzat a 2000-2001-es tanévben csak egy első osztály indítását engedélyezte.
	Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítottam, hogy az önkormányzat kikérte valamennyi érintett érdekképviseleti szerv véleményét, és arról az önkormányzati képviselőket a határozat meghozatalát megelőzően tájékoztatta.
	Az önkormányzattól kapott tájékoztatásból és a megküldött iratokból megállapítottam, hogy az önkormányzat a 2000 június 30-i ülésén megtárgyalta a Szegedi Atlétikai Sportiskola alapításáról készített 38790/2000. számú előterjesztést, amely szerint a Felsővárosi Általános Iskolát az elnéptelenedés veszélye fenyegeti, ezért javasolta a város elfogadott sportkoncepciója végrehajtására szolgáló iskolának kijelölni. A javaslat feltárta, hogy amíg az 1989/90-es tanében még 572 tanuló tanult az iskolában, 6 évvel később már csak 398 gyermek, azaz alig több mint a korábbi létszám 2/3-a. Az 1996/97-es tanévben egy másik megszüntetett általános iskolából átirányított gyermekek száma e csökkenést megállította, és így 76 -tal többen kezdték meg a tanévet mint az előző évben. A létszámcsökkenés azonban tovább folytatódott, és az 1999-2000 tanévben a tanulók száma már az 1996-os mélypont alá csökkent. Az előterjesztők a sportiskolai képzés megindítását alkalmasnak tartották a testnevelés tagozat megmentésére.
	Az önkormányzat az előterjesztést eljuttatta az intézmények véleményezésre jogosult szervezetei számára, akik a véleményüket el is juttatták a döntésre jogosult képviselők számára.
	Az iskola megbízott új igazgatója a nevelőtestület javaslata alapján kezdeményezte a Szegedi Atlétikai Sportiskola nevének megváltoztatását. A közgyűlés a névváltoztatási javaslatot  elfogadta, és a 742/2000. (IX.1.) Kgy. számú határozatban az intézmény nevét az alapító okiratban Német Imre Általános Iskola és Atlétikai Sportiskolára módosította.
	Az önkormányzattól kapott tájékoztatás szerint az iskola két első osztályt indíthatott és nem csak sporttagozatos, de hagyományos általános iskolai képzésű osztályok is változatlanul működnek.

A vizsgálat jogszabályi háttere

•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra szervezésében. Döntését a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja.
	A korábbi vizsgálatokban már megállapítottam, hogy az országosan tapasztalható oktatási-nevelési intézmény átszervezés, összevonás vagy megszüntetés gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és nem tekinthető jogellenesnek az iskolák átszervezése, ha közben az alapító betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat.
	Az alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait.
Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági szempontból vizsgálható, célszerűségi okokból nem bírálható felül. A közigazgatási hivatal a közgyűlési határozatban törvényességi észrevételre okot adó körülményt nem talált.
	Az önkormányzat a határozat meghozatala előtt megismerte az érintett intézmény alkalmazotti közösségének, iskolaszékének, és a szülői szervezetek véleményét. A becsatolt iratok alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat megvizsgálta a felvetett kifogások lehetséges megoldását, és a törvényes keretek között a jogait gyakorolva hozott döntést az iskola átszervezéséről.
	Megvizsgáltam, hogy a döntés a diákok számára okozott-e aránytalan terhet. A tanulók, és szüleik természetesen azt az iskolát választották, amely megítélésük szerint - minden szempontot összevetve - a legjobb számukra. Nem kétséges tehát, hogy minden döntés, amely a megszokott körülmények megváltoztatására kényszeríti az érintetteket, terhet jelenthetnek. Az aránytalanság megítélése azonban minden egyes gyermek esetében mérlegelés kérdése.
A testneveléstagozatos tanulók az átszervezést követően kedvezőbb körülmények között tanulhatnak, míg akik az emelt szintű testnevelésre nem tartanak igényt, azt az iskola kifutó rendszerben továbbra is lehetővé teszi. Megállapítottam, hogy az önkormányzatnak a döntése nem okozott aránytalan terhet.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét.
	A vizsgálat szerint a szülőket továbbra is megilleti a szabad iskolaválasztás joga. E jogot azonban nem lehet kiterjesztően értelmezni, mert az nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek azt, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék.
	A rendelkezésemre álló iratok, és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat az eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot megszüntettem.

Budapest, 2001. szeptember 12.

Takács Albert