OBH 3561/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	A panaszos a 2000. július 20-án az Országgyűlési Biztos Hivatalához  érkezett beadványában sérelmezte, hogy a Mosonmagyaróvári Rendőrkapitányság, az N. I. és Sz. A. ellen csalás büntette miatti feljelentését nem foglalta jegyzőkönyvbe, feljelentése alapján a feljelentett személyekkel szemben nem járnak el.
A panaszos N.I. és Sz. A. ellen azért kívánt feljelentést tenni, mert azok összejátszva az édesapja tulajdonát képező, de általa használt, 12 millió Ft értékű Volkswagen Passat személygépkocsit az édesapjától kicsalták, azzal, hogy azt Budapesten jobb áron tudják értékesíteni. A panaszos szerint N. I. megvesztegette Sz. A-t, hogy a kérdéses személygépkocsit játssza a kezére, ő pedig a rendőrségen bejelenti, hogy a kocsit ismeretlen tettes ellopta. Ezt úgy hajtották végre, hogy a panaszos édesapja és N. I. vételi jogot alapító (opciós) szerződést kötöttek, amelynek értelmében, ha a személygépkocsira az Erste Bank Hungary javára fennálló elidegenítési és terhelési tilalom megszűnik, N.I-nek 2005.01.01. napjáig vételi jogosultságot biztosítanak. Ugyanekkor az említettek, 1999. október 15-én, megtévesztve a panaszos édesapját, haszonkölcsön szerződést is kötöttek, amelynek értelmében N.I. határozatlan időre, külföldi használatra is feljogosítottan haszonkölcsönbe veszi a   kérdéses személygépkocsit.
A panaszos szerint nyílt titok a rendőrség előtt, hogy a személygépkocsit N.I. és Sz. A. feketén eladták, ennek ellenére nyomozás helyett az ügyet polgári peres útra kívánják terelni.
	A panaszban foglaltak alapján felmerült a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog, a jogorvoslathoz való jog, valamint a tulajdonhoz fűződő jog sérelmének alapos gyanúja. Ezért az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el. Ennek során az Obtv. 18. § (2) és (4) bekezdésében foglaltakra figyelemmel felvilágosítást kértem, a vonatkozó nyomozati iratok másolatának megküldése mellett, a nyomozást lefolytató, majd a nyomozást megszüntető Mosonmagyaróvári Rendőrkapitányság vezetőjétől.
 
Az érintett alkotmányos jogok

•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 13. §-ában kinyilvánított tulajdonhoz való jog.
•	Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog.

Az  alkalmazott jogszabályok
•	A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.)
63. § (1) A kihallgatás kezdetén a tanútól meg kell kérdezni a nevét, születési helyét, anyja nevét, lakóhelyét, foglalkozását, személyi számát, továbbá azt, hogy az ügyben érdekelt vagy elfogult-e. Ezekre a kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástételt megtagadhatja.
(5) A hatóság a tanú kérelmére vagy hivatalból elrendelheti, hogy a tanúnak az (1) bekezdésben felsorolt személyi adatait - a nevén kívül - elkülönítve, zártan kezeljék. Kivételesen indokolt esetben a tanú nevének zárt kezelése is elrendelhető. Ezekben az esetekben a tanú zártan kezelt adatait csak az ügyben eljáró bíróság, ügyész, illetőleg nyomozó hatóság tekintheti meg. Az elkülönített, zártan kezelt iratról az iratok között olyan másolatot kell elhelyezni, amely a tanú zártan kezelt adatait nem tartalmazza.
122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
132. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján meghatározott személy alaposan gyanúsítható bűncselekmény elkövetésével, a hatóság közli vele ennek lényegét, a vonatkozó jogszabályok megjelölésével.
133. § (5) Ha a tanú nevének zárt kezelését rendelték el, a tanú a kihallgatásáról felvett jegyzőkönyv oldalainak aláírása helyett külön nyilatkozik arról, hogy a jegyzőkönyv a vallomását tartalmazza. A tanú e nyilatkozatát aláírja. A nyilatkozat kezelésére a 63. § (5) bekezdését kell alkalmazni.
137. § (1) A nyomozást fel kell függeszteni, ha
a) a gyanúsított ismeretlen helyen vagy külföldön tartózkodik, és az eljárás a távollétében nem folytatható;
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
140. § (2) A nyomozást megszüntető határozatot közölni kell a sértettel, a feljelentővel és azzal, aki magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
141. § (1) A nyomozás megszüntetése nem akadálya annak, hogy a hatóság ugyanabban az ügyben utóbb az eljárást folytassa.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása eseténpedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.

A vizsgálat megállapítása
	A panaszos által becsatolt, valamint a Mosonmagyaróvári Rendőrkapitányságtól kapott felvilágosítás és a megküldött nyomozati iratok másolata alapján a panaszra vonatkozóan a következők állapíthatók meg:
	A panaszos édesapja, meghatalmazott jogi képviselője útján, 1999. december 1-én feljelentést tett N.I. ellen jelentős kárt okozó csalás büntette miatt. A feljelentés szerint a feljelentő, a tulajdonát képező GUE-686 frsz. VW Passat személygépkocsira N.I-vel opciós szerződést kötött, amelyben megállapodtak, hogy az említett személygépkocsira 2005. január 1. napjáig vételi jogot alapítanak, mely vételi jog  a személygépkocsin az ERSTE Bank javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom megszűnésének napján lép hatályba. N. I. kötelezettséget vállalt arra, hogy a vételárat akként fizeti meg a panaszos édesapjának, hogy személygépkocsin fennálló hiteltörlesztést havonta az ERSTE Banknak fizeti.
Az említettek haszonkölcsön szerződést is kötöttek, melyben N.I. vállalta, hogy a személygépkocsi rendeltetésszerű és térítésmentes használata fejében fizeti a személygépkocsi üzemeltetési, javítási költségeit, valamint az esedékes Casco biztosítási díjakat.
A szereződések megkötésekor N.I. a személygépkocsit birtokba vette. Ezt követően N.I. a szerződésekben vállalt kötelezettségeit nem teljesítette, a személygépkocsival eltűnt. A részére küldött felszólító levél, elköltözött postai jelzéssel érkezett vissza. A feljelentőnek ezzel N.I. legkevesebb 5.730.000 Ft kárt okozott, mivel a személygépkocsin hátralevő hitelösszeget az ERSTE Bank a feljelentővel szemben érvényesíteni kívánja. A feljelentés szerint N.I. már a szerződések megkötésekor tisztában volt azzal, hogy vállalt kötelezettségeit nem kívánja teljesíteni.
	E feljelentés alapján a Mosonmagyaróvári Rendőrkapitányság, csalás bűntettének alapos gyanúja miatt a nyomozást 1725/1999.Bü. szám alatt, 1999. december 9. napján elrendelte.
	E büntető ügyhöz  egyesítették az ERSTE Bank feljelentése alapján 1724/1999.bü. szám alatt hitelezési csalás miatt elrendelt nyomozás iratait, amelyben a panaszos édesapját gyanúsítottként vonták felelősségre, valamint a BRFK.XIII. kerületi Rendőrkapitányság 153-8291/bü számú iratit, amelyben N.I. feljelentése alapján, a kérdéses személygépkocsi ellopása miatt indult nyomozást megszüntették, mert az elkövető ismeretlen tettes személyét megállapítani nem lehetett.
	Az így egyesített ügyekben, ezt követően a nyomozást  csak az ERSTE Bank feljelentése alapján indult eljárásban folytatták. E nyomozás során a panaszos gyanúsítottként kihallgatott édesapján kívül egyéb nyomozási cselekményeket is foganatosítottak, így többek között, 2000. április 13. napján tanúként hallgatták ki panaszost is, aki kihallgatása előtt személyi adatainak zárt kezelését kérte. A kihallgatásról készült jegyzőkönyv panaszos személyi adatait ennek ellenére tartalmazza, illetve nem található az iratok között olyan határozat, amely a tanúnak ezt a kérését elutasította volna.
	A nyomozást a Mosonmagyróvári Rendőrkapitányság végül is 1724/1999.bü. szám alatt a gyanúsítottként kihallgatott panaszos édesapjával szemben, 2000. június hó 9. napján, mert a cselekmény nem bűncselekmény, megszüntette. A határozat nem tartalmaz rendelkezést annak a nyomozásnak befejezéséről és lezárásáról, amelyben a nyomozást csalás bűntettének alapos gyanúja miatt,  a panaszos apja feljelentése alapján, elrendelték.
	A megküldött nyomozati iratok másolatában nincs adat arra, hogy a csalás büntette vonatkozásában bármilyen nyomozási cselekményt végeztek volna. Ez sérti a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményét és a tisztességes eljáráshoz fűződő jogot, de sérti a feljelentő jogorvoslatihoz való jogát is.
	A panaszos sérelmeitől függetlenül megállapítható volt az is, hogy a Mosonmagyaróvári Rendőrkapitányság a Be. 63. § (5) és (6) bekezdéseinek rendelkezéseit, amikor panaszos tanúkénti kihallgatásakor  a tanú személyi adatainak zárt kezelése kérdésében nem határozott..
Ez ugyancsak sérti a jogállamiság és annak részét képező jogbiztonság követelményét, a tisztességes eljáráshoz való és a tanú jogorvoslati jogát.
	Mindezek miatt, mivel az előzőekben ismertetett eljárások az alkotmányos jogokkal kapcsolatos  visszásságot  eredményezett az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok saját hatáskörben való megszüntetését kezdeményezem a Mosonmagyaróvári Rendőrkapitányság  Vezetőjénél. Kezdeményezem, hogy a Rendőrkapitányság a Be. 131. § rendelkezéseinek megfelelően a valóságos tényállás felderítése érdekében folytassa le a nyomozást a csalás bűntettének alapos gyanúja miatt elrendelt eljárásban is. Annak eredményétől függően hozzon érdemi határozatot, illetve ha a bűncselekmény alapos gyanúja megállapítható és a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható személy ismeretlen helyen tartózkodik, fontolja meg a Be. 137. § (1) bekezdés a) pontja alapján a nyomozás felfüggesztését.
A tanúk személyi adatai  zárt kezelésének szabályai betartására pedig hívja fel a nyomozást folytató állomány figyelmét.
	Felkérem a Mosonmagyróvári Rendőrkapitányság Vezetőjét, hogy az Obtv. 21. § (2) bekezdésére figyelemmel kezdeményezésem tekintetében kialakított állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésekről a kezdeményezésem kézhez vételétől számított harminc napon belül tájékoztatni szíveskedjék.
Amennyiben a kezdeményezésemmel nem ért egyet, az Obtv. 21. § (3) bekezdése alapján köteles az említett határidőn belül kezdeményezésemet, véleményével együtt a Győr-Moson-Sopron megyei Rendőrfőkapitányhoz felterjeszteni.

Budapest, 2000. november 27.

Gönczöl Katalin