OBH 3553/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	Debrecen Megyei Jogú Város Idősek Házának szociális munkása két ügyfele nevében és hozzájárulásával írt beadványt az országgyűlési biztos hivatalához. Panaszában előadta, hogy  Debrecen Város Gyámhivatala két ügyfele ügyében gondnokság alá helyezési pert indított a városi bíróságon. A bíróság a pert 1999. június 29-én tartott tárgyalásán a felperes kérésére megszüntette. A per megszüntetését követően az Idősek Házának igazgatója és az érintettek is írásban kérték a gyámhivatalt, hogy az ideiglenes gondnokot számoltassa el és értesítsék a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot arról, hogy az érintettek cselekvőképesek, nyugdíjukat nekik folyósítsák. Kérelmükre a gyámhivatal nem reagált.
	Mivel az ügy összefüggésbe hozható az Alkotmányban rögzített szociális biztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. Debrecen Megyei Jogú Város Gyámhivatalától a panasszal kapcsolatos iratok másolatát megkértem, azokat áttanulmányoztam.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

•	1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 106. § (1) A gyámság megszűnik, ha a gyámság alatt álló meghal, szülői felügyelet alá kerül, vagy nagykorúságát eléri.
(2) A gyám tisztsége megszűnik: a) a gyámság megszűnésével,

•	149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
143. § A nagykorúság elérése után, illetve a gondnokság megszüntetéséről rendelkező jogerős bírósági határozat alapján a gyámhivatal értesíti
a) a jogosultat a vagyon állagáról, a vagyon kezelőjének személyéről és számadási kötelezettségéről, a letétben lévő vagyon helyéről, a vagyon feletti rendelkezés módjáról, továbbá arról, hogy a számadásra kötelezettel szemben támasztott követelését szükség esetén bírósági úton érvényesítheti,
c) a nyugdíjfolyósító szervet, ha a jogosult nyugdíjban vagy nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátásban részesült,
160. § (1) A gyámhivatal által kirendelt vagyonkezelésre jogosult gyámnak, illetőleg gondnoknak a vagyon kezelői jogának megszűnésekor a vagyon állagára vonatkozó számadását (végszámadás) 60 napon belül kell előterjeszteni.
(5) Ha a gyámság a nagykorúság elérése vagy a gondnokság a gondnokság megszüntetése miatt szűnik meg, a gyámi, illetőleg a gondnoki tisztséget ellátó személy annak tartozik végszámadással, aki a vagyon felett rendelkezni jogosult. Ez az irányadó a gyámolt vagy gondokolt halála esetén is.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	Debrecen Megyei Jogú Város Gyámhivatalának mint a gondnokság alá helyezési per felperesének képviselője az 1999. június 29-én tartott tárgyaláson megjelent. Itt először a gondnokság alá helyezési kérelmét fenntartotta, majd a szakértői vélemény meghallgatása után a kereseti kérelemtől elállt, ehhez az alperesek ügygondnoka hozzájárult. A pert a bíróság megszüntette. Miután a gyámhivatal képviselője a tárgyaláson részt vett, ezért tudomása volt arról, hogy a per megszűnt, az alperesek cselekvőképesek.
	Az Idősek Gondozóházának igazgatója 1999. novemberében, az érintettek 2000. februárjában kérték a gyámhivataltól, hogy értesítsék a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot arról, hogy az alperesek cselekvőképesek, nyugdíjukat nekik folyósítsák. A gyámhivatal a kérelmekre hónapokig nem reagált. A határozatokat arról, hogy az alperesek gondnoksága megszűnt csak folyó év július 11-én hozta meg. Ezekben a határozatban kereste meg a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot azzal kapcsolatosan, hogy a továbbiakban a nyugdíjukat a cselekvőképes személyeknek utalja. Ugyanezekben a határozatban - jogszabályellenesen - a gondnokok végszámadásait elfogadta. A 149/1997. (IX. 10. ) Korm. rendelet szerint, ha a gondnokság a gondnokság megszűnése miatt szűnik meg a gondnoki tisztséget ellátó személy annak tartozik végszámadással, aki a vagyon felett rendelkezni jogosult. A fenti jogszabályhely szerint a volt gondnokoknak a végszámadásokat nem a gyámhivatalnak, hanem a megszűnt gondnokság alá helyezési per alpereseinek kellett volna benyújtania.
	Az illetékes gyámhivatal arról tájékoztatott, hogy eljárásuk azért húzódott el, mert a bíróságtól a jogerős permegszüntető végzést csak később kapták meg. Arról, hogy pontosan mikor, nem tájékoztatottak. A gyámhivatal  az igazgató és az érintettek kérelmére, vagy attól függetlenül is kérhette volna a bíróságtól a jogerős végzés postázását.
	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a gyámhivatal közel egy évig elhúzódó eljárásával megsértette az érintettek szociális biztonsághoz és a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogát. A határozat meghozatalát követően már jogosultak nyugdíjuk felvételére.
	A jövőbeli jogsértések elkerülése érdekében kezdeményezem:
1.) Debrecen Megyei Jogú Város Gyámhivatalának vezetőjénél, hogy a jövőben fokozottabban ügyeljenek az elintézési határidő és a hatályos jogi szabályozás betartására.
2.) Debrecen Megyei Jogú Város jegyzőjénél, mint munkáltatónál, hogy mérlegelje azt, hogy a mulasztást elkövető gyámhivatal vezető és az eljáró ügyintéző fegyelmi felelősségre vonása indokolt-e.

Budapest, 2000. december 7.

Gönczöl Katalin