OBH 3493/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalának címzett beadványában a rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósításának a megszüntetését sérelmezte.
Az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított gyermeki jogok, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslati jog, és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye sérelmének az alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Az eljárásom során megkerestem Fegyvernek Nagyközség Önkormányzatának jegyzőjét, a közölt információk és a megküldött iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	A panaszos - a sérelmezett önkormányzati döntést megelőzően - öt kiskorú gyermek után részesült rendszeres gyermekvédelmi támogatásban. Az önkormányzat 1999. március 31-ével megszüntette a kiskorú gyermekek rendszeres gyermekvédelmi támogatásra való jogosultságát, a család jövedelmi viszonyainak a kedvező változása miatt. (1999. április 16-án kelt 82-1/1999; 82-2/1999; 82-3/1999; 82-4/1999; 82-5/1999. számú határozatok).
	A panaszos 2000. augusztus 15-én kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz, amelyben a támogatás ismételt megállapítását kérte. A kérelemhez a panaszos mellékelte a személyi- és jövedelmi adatait tartalmazó nyilatkozatát, élettársa jövedelemnyilatkozatát, valamint a saját jövedelméről szóló pénzintézeti igazolást. Az önkormányzat elutasította a panaszos kérelmét az 1329-7/2002. számú határozatában. A határozat indokolásában az önkormányzat kifejtette, hogy a családban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, ezért - a benyújtott jövedelemigazolásban szerepelt adatok  alapján - a kérelmet el kellett utasítania. A panaszos az önkormányzati határozatok ellen fellebbezést nem jelentett be.
Az önkormányzat Szociális és Egészségügyi Bizottsága 2000. október 3-án - természetbeni ellátás formájában - 7000 Ft rendkívüli gyermekvédelmi támogatást biztosított az egyik kiskorú gyermeknek tankönyv- és tanszer vásárlásra (200/2000. sz. Szociális és Egészségügyi Bizottság határozata). 

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (a jogbiztonság követelményével összefüggésben)
57. (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(3) A családok és az ijfúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvtv.)
19. § (2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: öregségi nyugdíj legkisebb összege), és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben.
20. § (3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit a települési önkormányzat évente legalább egyszer felülvizsgálja.
•	149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
65. § (2) Az egy főre jutó havi jövedelem számításánál a közös háztartásban élő közeli hozzátartozók tényleges nettó összjövedelmét csökkenteni kell a támogatást kérő és házastársa által, bírósági határozat alapján eltartott rokon részére teljesített tartásdíj összegével.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a családban nevelkedő hat kiskorú gyermek közül öten (a panaszos az ő jogosultságuk megszüntetését sérelmezte) 1997-től, illetve 1999-től részesültek rendszeres gyermekvédelmi támogatásban. A hatodik gyermek 2000. augusztusában született. Az önkormányzat polgármestere - átruházott hatáskörben - a gyermekek után a rendszeres gyermekvédelmi támogatást az 1238/1997; 1545/1997; 1546/1997; 1547/1997; 82/1999. számú határozatokban állapította meg. 
Az önkormányzat a jogosultság feltételeit 1999. márciusában felülvizsgálta: "1999. március hóval bezárólag a megelőző 6 hónapra vonatkozóan".
	A panaszosnak az egy főre jutó havi jövedelme 16.454 Ft volt, a tárgy évben pedig az öregségi nyugdíj legkisebb összegét a jogszabály 15.350 Ft-ban állapította meg. A Gyvtv. 19. § (2) bekezdésében foglaltak szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha - többek között - a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegét. A Gyvtv. 20. § (3) bekezdésében foglaltak alapján a folyósítás időtartama a fenti feltétel fennállásáig tart, amelynek a meglétét a települési önkormányzat képviselő-testülete évente legalább egyszer felülvizsgálja.
	A hivatkozott törvényi rendelkezésekre figyelemmel megállapítom, hogy a fegyverneki önkormányzat jogszerűen járt el mind a jogosultsági feltételek vizsgálatánál, mind az egy főre jutó jövedelemmel kapcsolatos megállapításánál. (Az önkormányzat jegyzője arról tájékoztatott, hogy a Gyvtv-ben meghatározott évente egyszeri alkalomnál többször is tartanak felülvizsgálatot; a márciusi felülvizsgálat is ebbe a körbe tartozott. Meggyőződtem továbbá arról is, hogy az igazolt jövedelmi adatok alapján az egy főre jutó havi jövedelem valóban meghaladta az éves 15.350 Ft nyugdíjminimumot.)
A panaszos kifogásolta a beadványában azt is, hogy az önkormányzat a jövedelmébe beszámította az özvegyi nyugdíjat és az árvaellátást.  
	Az R. 65. § (2) bekezdése szerint a közös háztartásban élő közeli hozzátartozók tényleges nettó összjövedelmét csak a tartásdíj összegével kell csökkenteni. A R. 2. számú melléklete - amelyet a kérelmező tölt ki és csatol a kérelméhez - részletesen felsorolja azokat az egyes jövedelem-típusokat, amelyeket figyelembe kell venni a jövedelem kiszámításánál, és ezek között a sérelmezett két ellátási forma is szerepel. Mindezekre tekintettel nem értek egyet a panaszosnak a jövedelem kiszámítására vonatkozó kifogásaival. 
	Az eljárásom során vizsgáltam továbbá, hogy a sérelmezett határozatok megfelelnek-e az Áe. szabályainak. Megállapítottam, hogy a határozatok formailag nem alakszerű határozatok, mert  nem tagolódnak együttesen bevezető-, rendelkező részre, indokolásra és záró részre. A jogosultság felülvizsgálatáról szóló határozatokat az önkormányzat egységes, a helyileg kialakított minta szerint adja ki, ami lényegében formanyomtatványon közölt határozat. Ez a határozat tartalmilag hiányos, ugyanis nem tartalmazza a jogorvoslati eszközök (fellebbezés) lehetőségéről szóló tájékoztatást, és e miatt nem felel meg az Áe. 43. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltaknak.
	A fentiekre figyelemmel az önkormányzatnak a rendszeres gyermekvédelmi támogatásra való jogosultság feltételeit vizsgáló eljárása és a jövedelmi viszonyok megállapítása jogszerű volt, ezért az Alkotmányban biztosított gyermeki jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg.
	A támogatás folyósításának a megszüntetéséről rendelkező határozatok ugyanakkor eljárásjogi szempontból kifogásolhatók, ezért sérült a panaszosnak az Alkotmányban deklarált jogorvoslati joghoz való joga és az ehhez szorosan kapcsolódó jogbiztonság elvének a követelménye, ami alkotmányos visszásságot okozott.
Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a következő kezdeményezést teszem.

Kezdeményezés
	Felhívom Fegyvernek Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy szüntesse meg  a kifogásolt, alkotmányos visszásságot előídéző gyakorlatot, azaz a gyermekvédelmi támogatásra való jogosultság felülvizsgálatával összefüggésben kiadott, a hiányos határozat-minták (formanyomtatványok) alkalmazását.
	Kérem az önkormányzat jegyzőjét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2001. május 18.

Gönczöl Katalin