OBH 3484/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában panaszos (I.) azt sérelmezte, hogy a Budapest XVII. kerületi Önkormányzat jegyzője hatáskörében eljáró ügyintéző (ügyintéző) a III-879/2000. számú határozatával ismételten elutasította felesége zárcserével megvalósított birtokháborító cselekményének megszüntetése iránt előterjesztett kérelmét; társa  (panaszos II.) pedig - aki panaszos (I.) édesapja, egyébként mozgáskorlátozott - azt sérelmezte, hogy panaszos (I.) birtokvédelmi kérelmét elutasító határozata miatt panaszos (I.) az ingatlanon maradt gépkocsijához nem juthat hozzá, s ezért e gépkocsival Őt orvosi kezelésre, fürdőkúrára nem tudja szállítani.
	A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), valamint a tisztességes eljáráshoz való jog  (Alk. 57. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Az ügy tisztázása és iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a jegyzőt, továbbá panaszosoktól iratok becsatolását és tájékoztatást kértem. 

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy panaszos (I.) és felesége házasságának felbontása iránti per bíróság előtt folyamatban van. Felesége birtokháborító magatartásának megszüntetése iránt panaszos többször kezdeményezett eljárást a jegyzőnél.
	Panaszos (I.) - felesége által zárcserével megvalósítottnak nevezett - birtokháborítás megszüntetésére irányuló kérelmét az ügyintéző a III-1312/1999. számú és 1999. szeptember 2-án kelt határozatával elutasította, s felhívta a panaszos figyelmét a határozat elleni jogorvoslat lehetőségeire.
	Ezt követően panaszos (I.) ismételten birtokvédelmi kérelmet terjesztett elő a jegyzőnél, mert állítása szerint Őt felesége a Budapest, XVII., B. u. 4/A. szám alatti, a házastársak közös tulajdonában álló ingatlanról - zárcserével - kizárta. 
	A tényállás tisztázása érdekében 2000. április 25. napján megtartott tárgyaláson felvett jegyzőkönyvben rögzítették, hogy panaszos (I.) állítása szerint Ő azért nem tudott bejutni az ingatlanra, mert "... 1999 júliusában megtörtént a zárcsere, amit a lakatos mester is bizonyít." Ezzel szemben panaszolt (felesége) jogi képviselője állította: "Nem történt tilos önhatalom, nem történt birtokháborítás, nem történt zárcsere", továbbá fenntartotta "amit panaszolt írásban is előadott, hogy panaszos 1998 novemberében a visszatérés szándéka nélkül hagyta el az ingatlant", s bemutatott több, a jegyzőkönyvben megnevezett személy írásos nyilatkozatát, mely szerint panaszos (I.) a közös tulajdonban lévő ingatlant "... a végleges elköltözés, a visszatérés szándéka nélkül hagyta el."
	A tárgyalás napján - 2000. április 25-én kelt - III-879/2000. számú határozatával a jegyző hatáskörében eljáró ügyintéző panaszos (I.) kérelmét elutasította. Panaszos e határozat ellen jogorvoslattal nem élt. A határozatban rögzítették, hogy a panaszos (I.) birtokvédelmet kért, "... mert állítása szerint felesége Őt a közös lakásból kizárta 1999 júliusában zárcsere útján. Azonos tényállás mellett az eljáró államigazgatási szerv 1999 szeptemberében elutasító határozatot hozott, mert az eljárás során tényként vette alapul, hogy a panaszos a visszatérés szándéka nélkül hagyta el a közös lakást" illetve, hogy "Az 1999 szeptemberében hozott államigazgatási határozat ellen jogorvoslattal nem élt, a határozatot tudomásul vette ... nincs relevanciája annak, hogy a zárcsere megvalósult-e időközben vagy sem ... ezért a zárcserével nem foglalkoztunk ...".
	Megkeresésemre a jegyző hatáskörében eljáró vezető egyebek mellett arról tájékoztatott, hogy panaszos (I.) "... jogorvoslati lehetőséggel egyik esetben sem élt, nincs tudomásunk arról, hogy határozatunk ellen keresetet benyújtott volna a Pesti Központi Kerületi Bíróságra". Majd e tájékoztatását az eljáró vezető akként módosította, hogy panaszos a határozat ellen "fellebbezéssel élek" című négy pontban megfogalmazott beadványt adott át a polgármesteri hivatal ügyintézőjének, aki az irat átvételének 1999. szeptember 21. napján való megtörténtét aláírásával - a beadvány másolati példányán - igazolta, s az iraton elhelyezte az önkormányzat 20. számú körbélyegzőjének lenyomatát, s hogy az ügyintéző a jogorvoslati kérelmet határidőben a bírósághoz továbbította.
	Az iratokból kitűnik, hogy a birtokvédelmi ügyben eljáró ügyintéző panaszost (I.) nem tájékoztatta arról, hogy jogorvoslati kérelmét a hatáskörrel rendelkező illetékes bírósághoz továbbította, illetve hogy panaszos (I.) kérelmét elutasító határozat panaszos társára rendelkezést nem tartalmaz.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
•	Az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	Az Alkotmány 57. §-ának (1) bekezdése akként rendelkezik, hogy "A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el".
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 16. §-ának (3) bekezdése szerint "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
Az Áe. 26. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 27. §-ának (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."

A vizsgálat megállapította, hogy az eljáró ügyintéző panaszos (I.) birtokvédelmi kérelmét elutasító határozata panaszos (I.) és az államigazgatási szerv közötti jogviszonyra terjed ki, panaszos (II.)-re nem, s hogy panaszos (II.) sérelme orvoslása érdekében 2001 februárjában a hatáskörrel rendelkező bírósághoz keresetet nyújtott be. Ezért panaszos (II.) beadványát hatásköröm hiánya miatt nem vizsgálhatom.
	A vizsgálat feltárta, hogy a jegyző hatáskörében eljáró ügyintéző helyesen járt el akkor, amikor panaszos (I.) "fellebbezéssel élek" megnevezésű iratot tartalma szerint bírálta el, s azt 1999. szeptember 27-én napján kelt leveléhez csatoltan az ügy irataival együtt (melléklet: 21 lap) a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz továbbította. A tértivevény tanúsága szerint a bíróságon a küldeményt 1999. október 4. napján vették át.
	A vizsgálat azt is feltárta, hogy panaszos (I.) állításával egyezően a jegyző hatáskörében eljáró birtokvédelmi ügyintéző elmulasztotta tájékoztatni panaszost (I.) arról, hogy a kérelmét elutasító III-1312/1999. számú határozat ellen "fellebbezéssel élek" címet viselő jogorvoslati kérelmét a jegyző hatáskörében eljáró ügyintéző a bíróság elé terjesztette.
	Megállapítható volt, hogy panaszos (I.) birtokháborítás megszüntetésére irányuló újabb kérelmét elutasító III-879/2000. számú határozatának meghozatalakor a hatóság, határozatának indokolásában helytelenül hivatkozott arra, hogy "Az 1999 szeptemberében hozott államigazgatási határozat ellen panaszos jogorvoslattal nem élt, a határozatot tudomásul vette ...". Megállapítottam, hogy az ügyintéző az Áe. 26. §-a már hivatkozott rendelkezéseinek megsértésével a tényállás teljes feltárását elmulasztotta, s az Áe. 27. § (2) bekezdésében foglalt tájékoztatási kötelezettségének sem tett eleget, határozatának indokolása iratellenes. Ezért e határozat, s az azt megelőző eljárás sérti panaszosnak (I.) a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos (I.) tisztességes eljáráshoz való jogát is, miáltal az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. Az előidézett alkotmányos visszásság - az idő múlására és a jóhiszeműen szerzett jogokra is tekintettel - államigazgatási jogi eszközökkel ma már nem orvosolható.

Kezdeményezés
	Kezdeményezem a jegyzőnél, hogy a jövőbeni hasonló esetek elkerülése érdekében hívja fel a vezetése alatt álló szervezeti egységek vezetőinek figyelmét az Áe. szabályainak maradéktalan betartására, az ügyfelek tájékoztatására, a tényállás körültekintő megállapítására, s fokozottan ellenőrizze ezek megtartását. Kérem a jegyzőt, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tett vagy tervezett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost (I.), valamint az önkormányzat jegyzőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin