OBH 3466/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos beadványában szomszédja állattartásának körülményeit, valamint a szomszéd  fafeldolgozó tevékenysége során használt fűrészek zaját sérelmezte. Álláspontja szerint a helyi polgármesteri hivatal a panaszok megoldása érdekében nem teszi meg a szükséges intézkedéseket.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság, a 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való jog, a 18. § szerinti egészséges környezethez való jog, valamint az 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során megkerestem Mór Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, akitől az üggyel kapcsolatos álláspontjáról kértem felvilágosítást.

A megállapított tényállás

1. A polgármesteri hivatal 1995. április 21-én arról tájékoztatta a panaszos házastársát, hogy az állattartó ígéretet tett az állattartás megszüntetésére 1995. május 30-ig a lakóépület védőtávolságában.
	Az 1996. december 9-én kelt levél szerint a szomszéd úgy nyilatkozott, hogy legkésőbb 1997. február 10-ig a lakóépületekhez legközelebb eső fa építményből a lovakat kitelepíti.
	1997. február 19-én Mór Város Jegyzője határozatában zártrendszerű trágyatároló megépítésére kötelezte a panaszolt állattartót. A munka elvégzésének határideje 1997. április 30. volt. Emellett 1997. február 26-i határidővel elrendelte a lakótelek rendbetételét is. A határozat indokolása szerint az állattartó és felesége az ügy rendezése érdekében korábban tett vállalásait nem teljesítette.
	1997. július 2-án az ÁNTSZ Városi Intézete szakhatósági nyilatkozatában megállapította, hogy a trágya tárolása és kezelése nem megfelelő, emellett hangsúlyozta a zártrendszerű trágyatároló kialakításának és az állatok tartására szolgáló létesítmények takarításának, fertőtlenítésének szükségességét.
	A kerületi főállatorvos 44-8/86-1/97. számú, 1997. július 2-án kelt szakvéleménye szerint a trágyatárolás körülményei a korábban tapasztaltakhoz képest romlottak. Az állattartással kapcsolatos kellemetlenségek csökkentése érdekében az alábbi javaslatokat tette:
- A trágya rendszeres, szükség esetén naponta többszöri eltávolítása, bő almozás, az alom rendszeres felfrissítése.
- Ammónia megkötő trágyakezelő adalék anyagok használata.
- A trágya zártan történő tárolása /ez az építési engedélyben meghatározott feltétel is/ vagy a távolabbi kert részen, előírásszerű rakása.
- Rendszeres légy és rovar irtás.
- A szomszédok felöli kerítés vonalánál gyorsan növő élősövény telepítése.
	Az 1997. február 19-én kelt 165/1997. számú határozatot a jegyző 1997. július 11-én úgy módosította, hogy az állattartónak a zártrendszerű trágyatárolót a Fejér Megyei Állategészségügyi és Élelmiszer Ellenőrző Állomás Kerületi Főállatorvosának fenti számú, a határozat mellékleteként szereplő szakvéleményében leírtaknak megfelelően kell megépítenie a nyílt trágyatároló helyén. A teljesítés határideje 1997. augusztus 31. volt. Kötelezte továbbá az állattartót a szakvéleményben foglalt egyéb, állattartással kapcsolatos alapvető feltételek betartására, illetve megteremtésére a lakókörnyezet zavarásának csökkentése érdekében.
	1997. szeptember 10-én Mór Város Jegyzője a zártrendszerű trágyatároló megépítésének elmulasztása miatt 10 000 Ft. pénzbírsággal sújtotta az állattartót. E határozat az építési munka elvégzésének új határidejéül 1997. október 15-ét állapította meg.
	A polgármesteri hivatal aljegyzője 1999. november 17-én az időközben megalkotott helyi állattartási rendeletben foglaltak betartására hívta fel az állattartót. A levél külön kiemeli, hogy az állattartó köteles a trágyát zártan tárolni, a szagártalmat csökkenteni a korábban leírtak alapján.
	2000. november 30-án a jegyző ismét kötelezte az állattartót a zártrendszerű trágyatároló megépítésére 2001. március 31-i határidővel. Kötelezte arra is, hogy a lakóépületekhez közelebb eső deszka épületben a lótartást 2000. december 15-ig szüntesse meg.

2. A polgármesteri hivatal építésügyi hatósága az 1655/1988. számú határozatával 50 nm alapterületű állattartó melléképület építésére adott engedélyt a szomszédnak, a lakóépülettől 16 m távolságra, kishaszonállat tartása céljából. A szomszéd a melléképületre - melyben nagyhaszonállatokat tart - használatbavételi engedélyt nem kért, az építményt ilyen engedély nélkül vette használatba. Az építésügyi hatóság az engedély nélküli és eltérő használatbavétel miatt szabálysértési eljárás lefolytatását kezdeményezte a hivatal szabálysértési hatóságánál.

3. A favágásból származó zaj ügyében Mór aljegyzője a már hivatkozott 1999. november 17-én kelt levelében javasolta, hogy a szomszédok nyugalmának biztosítása érdekében a fafűrészelést a vállalkozó a kitermelés helyén, az erőben végezze. A helyszíni vizsgálat során a polgármesteri hivatal munkatársai az ingatlanon nagy mennyiségű, un. kuglikba vágott fát láttak.

Az ügy jogszabályi háttere
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
56. § A hatósági ellenőrzésről az ügyfelet előzetesen értesíteni kell, kivéve ha az előzetes értesítés az ellenőrzés eredményességét veszélyeztetné. Ilyen esetben a jelenlevő ügyfelet az ellenőrzés megkezdésekor szóban kell értesíteni.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
44. § (1) Az építtetőnek minden olyan építményre, építményrészre, amelyre építési engedélyt kellett kérnie - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik -, annak használatbavétele előtt használatbavételi engedélyt is kell kérnie.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A Ptk. tartalmaz egy kifejezetten a szomszédjogi viszonyokban irányadó alapelvi jelentőségű szabályt: a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Ennek az általános szabálynak az alkalmazásában általában a helyi viszonyokat, a helyben uralkodó közfelfogást kell figyelembe venni. Minden olyan cselekmény, amely a helyi viszonyok, a közfelfogás szerint sérelmes áthatást jelent, jogellenes. A sérelmet szenvedett szomszéd követelheti az ilyen cselekmény abbahagyását, ha ismétléstől tartani lehet, a jövőre való eltiltást, továbbá az ilyen cselekményből eredő esetleges kárának megtérítését.
A szomszédjog általános szabályával (másik gyakran használt elnevezéssel: a szükségtelen zavarás általános tilalmával) kapcsolatban nehéz feladat hárul a bírói gyakorlatra. Az általános szabályt konkrét életviszonyokra alkalmazva kell kijelölnie a szükségszerű és a szükségtelen zavarás közötti határvonalat. Amilyen mértékben szükségszerűnek minősíti a bíróság a zavarást, olyan mértékben tűrési kötelezettséget ró a szomszédra. Amilyen mértékben viszont szükségtelennek minősíti, olyan mértékben korlátozza a tulajdonos használati jogát.

1. A panaszos évek óta sérelmezi szomszédja állattartását. A polgármesteri hivatal 1997-ben határozatban kötelezte az állattartót a zártrendszerű trágyatároló kialakítására. A trágya zártan történő tárolása már az építési engedélyben is meghatározott feltétel volt. A teljesítés elmulasztása miatt a hatóság 1997. szeptember 10-én 10 000 Ft. végrehajtási bírsággal sújtotta az állattartót. 2000. november 30-án a polgármesteri hivatal újabb határozatban kötelezte a szomszédot a zártrendszerű trágyatároló megépítésére.
	Megállapítható, hogy a hatóság a teljesítés határidejét több alkalommal módosította. Az első határidő 1997. április 30. volt, utána: 1997. augusztus 31., 1997. október 15., 2001. március 31. Az 1997. február 19-én hozott kötelező határozatot megelőzően az állattartó ígéretet tett az állatok kitelepítésére és a terület rendezésére. Ennek elmaradása tette szükségessé, hogy a hatóság határozatban kötelezze a szomszédot.
	A polgármesteri hivatal érdemi intézkedéseket tett, a zárt trágyatároló megépítése azonban a rendelkezésemre álló dokumentumok szerint nem történt meg. A trágya zárt tárolásának szükségességét a kerületi főállatorvos és az ÁNTSZ is megállapította, továbbá azt az időközben megalkotott 21/1999. (VIII.31.) számú helyi állattartási rendelet is előírja. Az ingatlan rendeltetésszerű használatához - különösen mezőgazdasággal foglalkozó településeken - hozzátartozik, hogy azon a tulajdonos állatokat tartson. Az állattartás azonban nem lehet olyan mértékű és nem történhet olyan körülmények között, amely a szomszédos ingatlan tulajdonosát szükségtelenül zavarja.
	A zárt trágyatároló építésének kötelezettsége hatósági határozaton alapul. Amennyiben a kötelezett ennek nem tesz eleget, a közigazgatási szerv végrehajtási eljárást folytat le. Az Áe. 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
Mivel a rendelkezésemre álló információk szerint a zárt trágyatároló nem készült el, a polgármesteri hivatal korábbi intézkedései nem hozták meg a kívánt eredményt. A körülmények ismeretében a 10 000 Ft. összegű pénzbírság az 1997. július 3-óta maximálisan kiszabható 100 000 Ft-hoz képest csekély.
A hathatós intézkedések elmulasztásából fakadó, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében, 13. § (1) bekezdésében és a 18. §-ában rögzített alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy amennyiben az állattartó a zárt trágyatárolót még nem építette meg, a több éve fennálló sérelmes állapot megszüntetése érdekében Mór Város jegyzője gondoskodjon a 2000. november 30-án hozott határozata végrehajtásáról. Az önkéntes jogkövetés hiánya miatt elengedhetetlen a határozott hatósági fellépés.

2. Az építéshatósági ügyben az engedély nélküli és eltérő használatbavétel miatt szabálysértési eljárás lefolytatását kezdeményezte az építési hatóság, emellett a deszkaépületre fennmaradási engedélyt adott.

3. A panaszos szomszédja fafűrészelő tevékenységének zaját is sérelmezte. Mint láthattuk, a szomszédjog általános szabályával kapcsolatban nehéz feladat hárul a jogalkalmazói gyakorlatra.
	Az 1999. november 17-én kelt aljegyzői levél azt tartalmazza, hogy az állattartó a fafűrészelést a kitermelő helyen végezze, mivel a háznál történő folyamatos fűrészelés a szomszédok nyugalmát zavarja. E levélben szerepel az is, hogy a favágás során keletkezett fűrészport fel kell takarítani, mivel a szomszéd porallergiáját ez is befolyásolja.
	Az Áe. értelmében a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Így tehát a fafűrészelés tárgyában a hatóságnak határozatot kellett volna hoznia és a tevékenységet - mivel a fafűrészelést zavarónak minősítette - valamilyen módon szabályoznia (korlátoznia). Az aljegyzői levélben javasolt erdőben történő fűrészeléssel teljes mértékben kiküszöbölhető a szomszédok zavarása.
	A 2 m magas téglakerítés általában alkalmas lehet arra, hogy megakadályozza a fűrészpornak a panaszos ingatlanára kerülését. Kérdéses ugyanakkor, hogy erősebb szélben vagy nagyobb mennyiség esetén nem juthat-e a panaszoshoz a fűrészpor.
	Azzal, hogy a jegyző elmulasztotta döntését határozatba foglalni, sérült az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, a 13. § (1) bekezdése szerinti tulajdonhoz és az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jog. Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Mór Város jegyzője határozatban szabályozza a vállalkozó fafűrészelő tevékenységét. Mivel felmerült, hogy a szomszéd bérfűrészelést is végez, az Áe. 56. §-a alapján indokolt lehet a hatósági ellenőrzéskor az előzetes értesítés mellőzése.

Budapest, 2001. július 16.

Lenkovics Barnabás