J el e n t é s
az OBH 3367/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos Dunakeszi Város Önkormányzata, valamint a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség - üzem működésével összefüggő zajpanasszal kapcsolatos -eljárását sérelmezve fordult az országgyűlési biztoshoz. Vizsgálatomat az Alkotmányban biztosított egészséges környezethez, a pihenéshez, valamint a kérelemhez való jog sérelmének gyanújával indítottam, egyúttal tájékoztatást és a vonatkozó iratok megküldését kértem a Környezetvédelmi Felügyelőségtől.

A megállapított tényállás
A Felügyelőség levelében tájékoztatott, hogy a Dunakeszin található üzem a MÁV tulajdona, azt egy műanyag termékek gyártásával foglalkozó Kft. bérli. Több alkalommal keresték meg az üzem működésének hangossága, valamint az oda érkező kamionok zaja miatti panaszukkal a környékbeli lakók az önkormányzatot, amely - hatáskörének hiányában - a kérelmeket minden esetben áttette a Felügyelőséghez, mint I. fokú környezetvédelmi hatósághoz. 
Az első panasz 1998. júliusában kelt, ennek eredményeképpen a Felügyelőség hatósági ellenőrzést folytatott le, amely során megállapította, hogy az üzemeltető számára nincs megállapított zajkibocsátási határérték. Októberben a Felügyelőség határozatában megállapította az üzem zajkibocsátási határértékeit mind a nappali, mind az éjjeli órákra.
Ezt követően a lakók ismételten panasszal éltek az üzem zajos működése miatt (választókerületük országgyűlési képviselőjének segítségét is kérték), panaszos 1999. februárjában fordult  hasonló kérelemmel az önkormányzathoz, amely a panaszt áttette a Felügyelőséghez.
A kamionokkal kapcsolatos zajpanaszokat a Felügyelőség áttette a Pest Megyei Közlekedési Felügyelethez, amely helyszíni bejárást tartott. Ennek során megállapították, hogy a bejárás időpontjában tehergépjármű nem tartózkodott az üzem bejáratánál. Egyúttal felkérték az üzemeltetőt, hogy a forgalmi viszonyok indokoltsága esetén közúti tábla kitételével tegyen intézkedést.
A gyakori lakossági panaszok miatt 1999. júliusában a Felügyelőség mérést folytatott le a zajkibocsátás ellenőrzésére. A mérés megállapította, hogy a "létesítmény nappal a vonatkozó előírásoknak megfelel, éjszaka nem értékelhető". 
Megkeresésemet követően 2000. októberében a Felügyelőség ismételten hatósági ellenőrzést tartott, amely megállapította, hogy az előzetes mérésekhez képest az üzemmódban változás nem történt. Az üzemeltető kamionok fogadására alkalmas parkolót alakított ki a telephelyen, így a járművekkel kapcsolatos zajkibocsátást a korábbiakhoz képest csökkent.

Az ügy jogszabályi háttere
1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energia-kibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
38. § A környezetvédelem állami feladatai különösen:
e) a környezetvédelmi államigazgatási feladatok ellátása;

12/1983 (V. 12.) MT rendelet a zaj és rezgésvédelemről
25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15. § (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző;
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,

4/1984. (I. 23.) EüM rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
1. számú melléklet a 4/1984. (I. 23.) EüM rendelethez
Üzemi létesítményekben folytatott tevékenységtől származó zaj megengedett egyenértékű A-hangnyomásszintjei
 2	 Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel	 50	 40	

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/B. § (4) Mindenkinek joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a rendszeres fizetett szabadsághoz.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszok kivizsgálást az önkormányzat a hatályos MT rendeletnek megfelelően áttette az ügyben hatáskörrel rendelkező Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőséghez. A Felügyelőség hatósági ellenőrzést tartott, ennek következtében született a zajkibocsátási határértéket megállapító határozat, majd a további panaszok miatt vizsgálatot rendelt el. A vizsgálati jegyzőkönyv szerint a telephely zajkibocsátása a vonatkozó előírásoknak megfelel. Panaszosok házai és a panasszal érintett üzem között főút húzódik, amelyen a teherfuvarozás jelentős. A vizsgált üzem által keltett zajt a főút forgalma következtében a minimális járműforgalom mellett sem lehet az alapzajból kimérni. Panaszost, valamint szomszédait az üzem működése és jelentős teherforgalom  valószínűleg együttesen zavarja.
Az országgyűlési biztos megkeresését követően a Felügyelőség ismételt helyszíni ellenőrzést végzett, ennek során felhívta az üzemeltetőt a zajkibocsátási határérték betartására. Az üzemeltető vállalta, hogy a telepengedélyezés iránti kérelmet benyújtja, valamint vállalja a zajmérés elvégeztetését és a zajkibocsátás ellenőrzését. 
A telepengedélyezés alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről szóló 80/1999. (VI. 11.) Kormányrendelet azonban a már működő telepen a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet végzők telepengedély iránti kérelemre meghatározott 2001. június 30-i határidőt meghosszabbította 2002. december 31-ig. Az üzemeltetőnek tehát eddig a határidőig kell gondoskodnia engedélyről, mert ezt követően jogerős telepengedély nélkül a tevékenységet megkezdeni, folytatni, illetve módosítani nem lehet.
Felhívom panaszos figyelmét arra, hogy a jegyző a telepengedélyt csak akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep megfelel a munkavégzésre vonatkozó előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti.
A jegyző a telepengedéllyel kapcsolatban az engedély megadásakor - vagy lakossági bejelentésre indított vizsgálat, illetve a hatósági ellenőrzések megállapításai alapján később is - megfelelő határidő kitűzésével kötelezheti a telepengedély jogosultját meghatározott átalakítások vagy változtatások elvégzésére, illetve intézkedések megtételére.

Összességében az önkormányzat, valamint a Felügyelőség a jogszabályoknak megfelelően járt el, alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásság nem merült fel. Erre tekintettel vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 2001. július

Lenkovics Barnabás