OBH 3355/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:
A panaszos beadványában több gondja megoldásához kért segítséget:

1.) A panaszos szerint 1991. december 31-én megszűnt a kiegészítő tevékenységű vállalkozása, ennek ellenére az APEH Baranya Megyei igazgatósága járulék, késedelmi pótlék és rendbírság megfizetésére kötelezte. Tartozását munkáltatójánál munkabéréből letiltották.
2.)  Adó-visszatérítési kérelmét az APEH elutasította az önkormányzatnál fennálló tartozásra hivatkozással, mely tartozás a fiát terheli.
3.) Nehéz anyagi körülmények között él és sérelmezi, hogy az önkormányzat elutasította "letelepedési" segély és közlekedési támogatásra benyújtott igényét.
4.)  Említést tesz még fia katonai szolgálattal összefüggő balesetéről, mely miatt nem kap munkát és bírósági döntésre vár.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. (1)-(2) bekezdése]
•	Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. §)

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. tv. (Art.)
•	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv. (Szt.)

Megállapított tényállás:
	A panasz alapján az Alkotmány 70/E. §-ában megfogalmazott szociális biztonsághoz, valamint az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során megkerestem az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Baranya Megyei Igazgatóság igazgatóját, valamint a panaszos lakóhelye szerint illetékes Kozármislényi Körjegyzőség körjegyzőjét. A vizsgálat eredményeként a következőket állapítottam meg.
1.)  A panaszos a 4033/1991. számon nyilvántartott vállalkozása a Pécs Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Hatósági Irodája nyilvántartása szerint 1994. augusztus 4-én szűnt meg, ekkor adta le vállalkozói igazolványát. Erről az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Baranya Megyei Igazgatósága is a 2000. június 22-én kelt levelében tájékoztatta a panaszost.
	A társadalombiztosításról szóló 1997. december 31-ig hatályos 1975. évi II. törvény (T.) 103/D. § (7) bekezdésében foglaltak szerinti járulék fizetési kötelezettsége a vállalkozói igazolvány (engedély) átvétele napjától annak visszaadásáig áll fenn.
	A járulék nyilvántartásokat 1998. december 31-ig kezelő Megyei Egészségbiztosítási Pénztár (MEP) előzmény iratai alapján a Pénztár 1994. augusztus 16-án fizetési meghagyást bocsátott ki 10 000 Ft rendbírság megfizetésére, mivel a panaszos 1992, 1993, 1994. évre a bevallást elmulasztotta. A tértivevényt a panaszos sajátkezűleg írta alá, de jogorvoslati lehetőségével nem élt. A panaszos ellen a MEP 1994-ben végrehajtási eljárást indított. A panaszos az 1995. június 1-jén készült foglalási jegyzőkönyvre válaszolva tartozását nem vitatta, és fizetési haladékot kért, melyet a MEP 1995. december 31-ig engedélyezett. Tekintettel arra, hogy a panaszos tartozását nem rendezte, 1996-ban újabb felszólítást kapott, időközben tartozása a késedelmi pótlékkal növekedett. A felszólításra a panaszos 1996. február 12-én kelt durva hangvételű levelében ügyvéddel és TV nyilvánossággal fenyegette meg a Pénztárt, de fizetési kötelezettségét továbbra sem teljesítette. A fentiek a fizetési kedvezmény elvesztését eredményezték, ezért a MEP-nek folytatnia kellett a végrehajtási eljárást. Ez azonban végrehajtható vagyoni tárgy hiányában bevételt nem eredményezett.
	A MEP az 1998. szeptember 22-én kibocsátott határozatban elévülés címén törölt 23 929 Ft járuléktartozást, egyben tájékoztatást kapott a panaszos arról, hogy az 1991. december 2-től 1992. november 30-ig terjedő járulék fizetéssel nem fedezett időt, mint biztosítási időt is törölték. A panaszos a törlést követően fennmaradó járulék, késedelmi pótlék, bírság tartozásról (1998. augusztus 31-ig 152 900 Ft) újabb tájékoztatást kapott.
	1999. január 1-jével az APEH vette át a járulékok kezelését a MEP-től. A panaszos folyószámláját 161 226 Ft tartozással nyitotta meg, melyből tőke 56 441 Ft, késedelmi pótlék 94 785 Ft, bírság 10 000 Ft. A tartozást a panaszos továbbra sem rendezte, ezért 2000. márciusban az APEH végrehajtási osztály munkabér letiltást kezdeményezett.
	2000. júniusban kelt 142265987 számú levelében az APEH Baranya Megyei Igazgatósága értesítette a panaszost, hogy az 1993. évben keletkezett járulék kötelezettség végrehajtásához való joguk elévült, ezért a számlájáról 31 105 Ft járulékot és 40 225 Ft késedelmi pótlékot töröltek.
	A fentiekre, valamint arra tekintettel, hogy a vállalkozás 1994. augusztus 4-én (a vállalkozói igazolvány leadásával) megszűnt, és a letiltás következtében a tőketartozást kiegyenlítette, a még fennálló 47 215 Ft késedelmi pótlék tartozást a 1272755946 számú határozatával az APEH méltányosságból elengedte. A panaszos folyószámláján nincs tartozás.
	A vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem tárt fel. Megállapítottam, hogy mind a Megyei Egészségbiztosítási Pénztár, mind az APEH Megyei Igazgatóság eljárása jogszerű volt. Továbbá mindkét hatóság folyamatosan eleget tett a tájékoztatási kötelezettségének. Kérelmére fizetési halasztást engedélyezett és a késedelmi pótlékot méltányosságból elengedte. A több évig elhúzódó eljárást a panaszos mulasztása idézte elő azzal, hogy - valószínűleg tájékozatlansága miatt - vállalkozói igazolványát az önkormányzatnak késve adta le. Az így keletkezett kötelezettségei teljesítése érdekében pedig nem mutatott megfelelő együttműködési készséget.
2.)  Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Baranya Megyei Igazgatóság nyilvántartása szerint két esetben történt a panaszos adóügyében intézkedés köztartozás miatt adó-visszaigénylés visszatartására a Kozármislényi Körjegyzőség által 1997. szeptember 23-án 008505 számon közölt 34 740 Ft-os köztartozására tekintettel. Először 1999-ben 5171 Ft-ról 127924351 számon hozott az APEH Megyei Igazgatósága határozatot. A határozatra fellebbezést a panaszos nem nyújtott be, ezért annak jogerőre emelkedését követően az Igazgatóság a birjáni önkormányzatnak átutalta.
	Másodszor 2000-ben a 1273530030 számon 18 000 Ft-ról hozott az Igazgatóság határozatot az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. tv. (Hrt.) 32. § (4) bekezdés előírásai szerint jogszerűen.
	Tévedett azonban a Kozármislényi Körjegyzőség, amikor a panaszos terhére közölte a tartozást, mivel az intézkedését megalapozó, a Pécs Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala 1997. április 17-én kelt 6500/97. számú "Hátralékos jegyzék"-e szerint a panaszos 1971. december 12-én született fiát terheli a tartozás. A tartozás jogcíme 16 399 Ft gépjárműadó és 18 311 Ft késedelmi pótlék, összesen 31 740 Ft.
	A vizsgálat eredményeképpen megállapítottam, hogy az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott, hogy a Kozármislényi Körjegyzőség tévedése miatt a panaszosnak járó adó visszatérítéséből tartotta vissza az APEH Baranya Megyei Igazgatósága fia köztartozását.
	Ajánlás:
	Harminc napos határidővel felkérem Kozármislény Körjegyzőjét a feltárt alkotmányos visszásság megszüntetésére.
3.) A Kozármislényi Körjegyzőség vizsgálata megállapította, hogy a panaszos 1994. szeptemberében költözött Birján községbe. Ezideig sem közlekedési támogatás, sem letelepedési segély kérelmet nem nyújtott be. Az utóbbi egyébként nem létező támogatási forma. A 2001. március 13-án végzett környezettanulmány szerint a panaszos, aki rokkantsági nyugdíjas, főiskolai hallgató lányával és élettársával él együtt, fia Keszüben lakik élettársával. A környezettanulmányról készült jegyzőkönyv szerint a panaszos maga nyilatkozta, hogy azért nem fordult az önkormányzathoz kérelemmel, mert náluk rászorultabbak is vannak a községben. Így a vizsgálat eredményeképpen a szociális biztonsággal, valamint a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg.
4.) A panaszos tájékoztatása szerint fia katonai szolgálattal összefüggő balesetével kapcsolatban folyó per a bíróság ítéletével lezárult. Tekintettel arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdés f.) pontja alapján az országgyűlési biztos bírósági eljárás, illetve döntés vizsgálatára nem jogosult, a beadványnak ezt a részét hatáskör hiányában nem vizsgáltam.

Budapest, 2001. április 25.

Gönczöl Katalin