OBH 3354/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos és felesége (panaszos) az országgyűlési biztoshoz intézet beadványában sérelmezte, hogy Kartal Nagyközség Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzője (jegyző) birtokháborítási ügyben hozott 1860-3/1999. számú határozatának végrehajtását kérelme ellenére sem rendelte el.
A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog [Alkotmány 2. § (1) bekezdés], valamint a tulajdonhoz való jog [Alkotmány 13. § (1) bekezdés] megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
Tájékoztatás céljából az ügy tisztázása érdekében  rövid úton megkerestem a jegyzőt, valamint a panaszost is. 

Megállapított tényállás
	A Kartal, F. u. ... szám alatti lakos panaszosnak - a szomszédja által megvalósított - birtokháborítás megszüntetése iránt benyújtott kérelmét a jegyző elbírálta az 1860-3/1999. számú és 1999. november 3-án kelt határozatával.
	A határozat indokolása szerint panaszos szomszédja részben saját, részben panaszos telkén nagy mennyiségű betontörmeléket halmozott fel a célból, hogy panaszos szomszéd telekre való átjárását megakadályozza. A határozat indokolásában a jegyző rögzítette azt is, hogy a panaszos lakóépülete falához a szomszéd által felhalmozott törmelék az esőzések során panaszos épületének falára felveri az esővizet, az épület állagát rongálja. A törmelék közelsége miatt panaszos saját telkén sem tud eljárni, a megrongálódott falat nem tudja kijavítani.
A határozat rendelkező részében olvasható, hogy: "A kérelemnek helyt adok, és kötelezem .... birtoksértőt, hogy levelem kézhezvételétől számított 3 napon belül állítsa helyre az eredeti állapotot .... és egyben eltiltom a birtoksértőt a jövőbeni hasonló magatartástól." A jegyző egyebek mellett felhívta panaszos figyelmét arra is, hogy "... amennyiben a birtoksértő a határozatban foglalt rendelkezéseket határidőben nem teljesíti, ezt a végrehajtás hatósági foganatosítása végett hatóságomnál jelentse be."
	Panaszos a határozatban foglalt felhívásnak megfelelően 1999. november 9-én kelt levelében - melyet két tanú is aláírt - arról tájékoztatta a jegyzőt, hogy  birtoksértő szomszédja a már említett határozatban foglalt kötelezésnek 3 napon belül nem tett eleget, ezért kérte a jegyzőt, hogy a határozat végrehajtását rendelje el. Panaszos állítása szerint a jegyző a határozat végrehajtását nem rendelte el.
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének megkeresésére a jegyző az 1504/2000. számú levelében azt a tájékoztatást adta, hogy "... a határozat végrehajtása határidőben megtörtént", melynek eredményességével panaszos és ügyvédje nem értenek egyet.
	Rövid úton történt megkeresésre 2000. augusztus hónap végén a panaszos állította, hogy a kőtörmelék elszállítása nem történt meg, a jegyző pedig arról tájékoztatott a kőrakás elszállítását rövid időn belül tervezik.

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai:
•	Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése úgy szól: "Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
•	Az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése szerint: "Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 77. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv első fokú határozata jogerős és végrehajtható, ha a határozat ellen határidőn belül nem fellebbeztek, a fellebbezésről lemondtak, vagy a fellebbezést e törvény kizárja."
A (4) bekezdés szerint: "Ha a közigazgatási szerv teljesítési határidőt vagy határnapot állapított meg, a határozat csak ennek letelte után hajtható végre."
Az Áe. 78. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
A (2) bekezdés rendelkezései kimondják: "A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el."
Az Áe. 81. §-a azt rendeli, hogy: "Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni."
Az Áe. 82. §-ának rendelkezései szerint: "(1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható."
Az Áe. 83. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet."

	Tekintettel arra, hogy a jegyző határozatában a kötelezés teljesítésére megállapított 3 napos határidő eredménytelenül telt el, s a kötelezést kimondó határozat ellen fellebbezésnek helye nem volt, s a határozat bírósági felülvizsgálatát sem kérték, miáltal a kötelezést kimondó határozat jogerőssé és végrehajthatóvá vált, ezért a jegyzőnek - panaszos kérelme alapján  annak kézbesítését követő 15 napon belül - az említett határozat végrehajtását el kellett volna rendelnie. A jegyző e kötelességének nem tett eleget, a hivatkozott törvényi rendelkezéseket figyelmen kívül hagyta, mulasztást követett el.
	A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző mulasztásával megsértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ugyanakkor a mulasztás sérti panaszos tulajdonhoz való jogát is, miáltal az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés:
	Az 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1)-(3) bekezdéseire hivatkozással az előidézett alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében kezdeményezem a jegyzőnél, hogy panaszos által megindított végrehajtási eljárást határozattal fejezze be. Kérem a jegyzőt, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tett intézkedéseiről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a jegyzőt is tájékoztattam.

Budapest, 2001. szeptember 11.

Lenkovics Barnabás