OBH 3279/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:   A Békés Megyei Önkormányzat által fenntartott középiskolák átszervezése

Az eljárás megindulása
	A Pedagógusok Szakszervezete Békés Megyei Irodája fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Békés Megyei Önkormányzat Békés városában valamint Gyula városában 1-1 középfokú intézményét meg akarja szüntetni, és egy másik intézménybe integrálni.
	Az országgyűlési biztos az ügyben az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot indított, és a vizsgálat során megkereste a megyei önkormányzat főjegyzőjét. A beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A tényállás
	A Békés Megyei Önkormányzat Intézményfelügyeleti Osztálya a Pénzügyi, Beruházási és Vállalkozási Osztállyal közös előterjesztést készített a közgyűlés 2000. május 26-i ülése számára a megyei fenntartású oktatási-nevelései intézmények szakmastruktúrájának helyzete és fejlesztési lehetőségei témájában.
	A békési Ipari Szakközépiskola és a 634. számú Ipari Szakmunkásképző Iskola beolvasztását javasolja a szintén békési Farkas Gyula Mezőgazdasági Középiskolába. Hasonló döntést javasoltak a gyulai Mohácsy Mátyás Kertészeti és Élelmiszeripari Szakképző Iskola esetében, amelyet szintén 2000. augusztus 31-i hatállyal a gyulai Munkácsy Mihály Középiskolába olvasztanának be.
	A Békés Megyei Önkormányzat közgyűlése a kérdésben a végleges döntést a 2000. június 30-i ülésén hozta meg. E döntést megelőzően 2000. május 16-án az érintett önkormányzatok polgármestereinek elvi állásfoglalását, május 19-én az intézmények igazgatóinak véleményét kérték ki. Az elvi állásfoglalást követően a június 30-ára készített előterjesztés megküldésével 2000. június 6-án értesítették az érintett intézmények közalkalmazotti közösségét, a szülői szervezeteket, és a diákönkormányzatok, az iskolaszéket, és a gazdasági kamarákat. A Pedagógusok Szakszervezete Békés megyei vezető testülete az előterjesztést 2000. június 22-én véleményezte.
	Az előterjesztők az integrációt főként a tanulható szakmák iránti gazdasági kereslet megváltozásával, a kihasználatlan szaktantermek, műhelyek gazdaságtalan működésével, illetve az intézmények párhuzamos működéséből adódó indokolatlan többletköltségek csökkentésének lehetőségével indokolták.
	Az érintettek az észrevételeikben főként a jó színvonalú képzés veszélyeztetését látták az integrációban, és a nagy létszámú intézményben az elidegenedés miatt az ifjúság fokozott veszélyeztetésétől tartottak.
	A tanítás a 2000-2001-es tanévtől továbbra is ugyan azokban az épületekben, csak immár más intézményben folyik tovább. Az integrációt követően az összevont intézmény elkészítette az új SZMSZ-ét, és kollektív szerződését amelyek során figyelemmel voltak az oktatás racionalizálására, az oktatási eszközök jobb kihasználására, a pedagógiai feladatok arányos elosztására, és a pedagógusok felesleges utazásainak csökkentésére. A pedagógiai program összedolgozására azonban várhatóan csak a következő tanévre kerül sor.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
69. § (1) A megyei önkormányzat, területi önkormányzat, köteles ellátni azokat a törvényben előírt feladatokat, amelyek megoldására települési önkormányzat nem kötelezhető.(...)
70. § (1) A megyei önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik különösen
a) a középiskolai, szakiskolai és kollégiumi ellátásról, amennyiben azt a külön törvény szerint ellátást biztosító települési önkormányzat nem vállalja; (...)
•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. A szakképzés a megyei, fővárosi önkormányzatok feladata. A döntéseknek a gazdaság, az ipar elvárásainak is meg kell felelnie, mivel a szakképzésnek a tanulók igényein túl a szakemberképzés mennyiségi és minőségi igényeit is ki kell elégítenie. A vizsgálat folytatása mellett azért döntöttem, mert a beadványból felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a tanulók művelődéshez való jogát korlátozza.
	Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Gazdálkodás körében hozott döntését célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam feladatának ellátását az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja mindenki számára a képességei alapján hozzáférhető középfokú oktatás igénybevételének lehetőségét.
	A Köot. szabályai alapján az érdekeltek jogszerűen igénylik, hogy a fenntartó a döntése előtt kérje ki az érdekképviseleti szerveik véleményét az átszervezés módjáról, de a kérdésben végső soron az önkormányzat képviselőtestülete, közgyűlése jogosult a döntés meghozatalára, de a döntése nem okozhat aránytalan terhet a tanulóknak, és az oktatásról továbbra is megfelelő színvonalon kell gondoskodnia.
	A panaszosok által rendelkezésemre bocsátott iratok és az önkormányzat főjegyzője által adott tájékoztatás alapján lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy az átszervezés a tanulók korára is tekintettel nem okozott aránytalan terhet, és az új iskolaszerkezet alkalmas a megfelelő színvonalú oktatásra.
	Az önkormányzat eljárásában az országgyűlési biztosok intézkedését igénylő alkotmányban biztosított alapjog sérelmére nem került sor, ezért a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.
	A következő tanév folyamán ellenőrzés végeztem az intézményrendszer átszervezésének következményeiről. Az összevonás alapvetően elérte célját, az oktatás színvonala nem romlott, és a belső struktúra finomításával, a fajlagosan megnövekedett anyagi eszközök ésszerű felhasználásával tovább javítható. A fentiek alapján megállapítottam, hogy az átszervezés jelentősebb sérelem nélkül zajlott le.

Budapest, 2001. július 17.

Takács Albert