J e l e n t é s 
az OBH 3209/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszosnak Csopakon társas nyaralója van, a három tulajdonos a háztartási szemét összegyűjtésére egy kukát használ közösen. A szemétszállítást a Csopak Község Önkormányzatával szerződéses viszonyban álló PROBIO Rt. végzi. 
Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a PROBIO Rt. mind a hármuknak kiszámlázza a szemétszállítás összegét, mondván az önkormányzati rendelet szerint a díjat ingatlanonként kell megfizetni.
A vizsgálat során megkerestem Csopak Község Önkormányzatának jegyzőjét és tájékoztatást kértem.

A megállapított tényállás
A jegyző megküldte Csopak Község Önkormányzatának a környezetvédelemről és az üdülőhely rendjéről szóló rendeltét, amely tartalmazza a szemétszállítással kapcsolatos rendelkezéseket. 
Eszerint az idényjelleggel a községben tartózkodó nyaralók tulajdonosainak az intézményes szemétszállítás igénybevétele az év hét hónapjában kötelező. A háztartási és intézményi szemét elszállításáért az ingatlan tulajdonosa megállapított díjat köteles fizetni. Az alaprendelet mellett az önkormányzat minden évben külön rendeletben állapítja meg a lakossági szemétszállítás díját.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: (...) a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; (...)
10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a) a rendeletalkotás;
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
(2) Az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, tekintettel a település jellegére, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (1) A rendelet előírásait a települési hulladék kezelésére, a települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) által, a jogszabályoknak megfelelően szervezett közszolgáltatás díjának meghatározásakor kell alkalmazni.
(2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
(3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
(4) A közszolgáltatásnak az önkormányzat rendeletében meghatározott díja a közszolgáltató által az adott közszolgáltatásra alkalmazható díj legmagasabb mértéke.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
8. § (4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.

Csopak Község Önkormányzatának 19/1996. (XII. 11.) számú rendelete a környezetvédelemről és az üdülőhely rendjéről 
A szemétszállításról
40. § (1) Csopak Község belterületén található ingatlanok tulajdonosainak, használóinak, gazdasági tevékenységet folytató egységeinek, szolgáltatást végzőknek, valamint a beépített külterületi ingatlanok tulajdonosainak a szemét rendszeres elszállításának igénybevétele kötelező az intézményes közszolgáltatás által. 
41. § (1) Az intézményes szemétszállítást Csopak község területén a PROBIO Rt. végzi. A szolgáltatás ellátására vonatkozó részletes szabályokat az önkormányzat és a szolgáltató cég közötti szerződés rögzíti.
(2) Az önkormányzat az intézményes szemétszállítást Csopak község egész területére kiterjeszti, azokban az utcákban, melyek a szemétgyűjtő gépkocsikkal járhatók.
Újonnan épült lakóházak, nyaralók használatbavételi engedélyének kiadási feltétele, a szemétszállítási szerződés előzetes megkötése.
(3) Az intézményes szemétszállítás igénybevétele:
	- az állandó lakások és állandó jelleggel működő közületi szervek részére egész éven át,
	- az idényjelleggel itt tartózkodó nyaraló tulajdonosok (használók) és idényjelleggel működő 	  közületi szervek részére az év 7 hónapjában (április 1-jétől október 31-ig) kötelező.
(4) A háztartási szemét intézményes elszállítását - a közületekre is kiterjedően - a balatonfüredi PROBIO Rt. a szállításba bekapcsolt területeken heti két alkalommal, a közterületektől külön megállapodás szerinti időpontokban, de itt is legalább heti két alkalommal végzi.
(5) A háztartási és intézményi szemét elszállításért az ingatlan tulajdonosa, használója, kezelője a lakó- és üdülőegységek után, a rendelet 5. számú mellékletében megállapított díjat köteles fizetni.
(6) Közös tulajdon esetén a díj fizetéséért a tulajdonos társak tulajdoni hányaduk, illetőleg használatuk arányában felelősek.
(7) A szemétszállítási díj fizetésére kötelezetteket a fizetendő szemétszállítási díj összegéről és a fizetés módjáról a szolgáltatónak értesíteni kell. 
(8) A szeméttárolók és kukaedények beszerzéséről az ingatlanok tulajdonosainak, használóinak megbízása alapján és költségén a PROBIO Rt. gondoskodhat.
44. § (1) Szabálysértést követ el és 10.000 Ft-ig terjedő, ismételt pénzbírsággal sújtható az, aki e rendeletben meghatározott alábbi rendelkezéseket megszegi, illetve nem tartja be:
p) A kötelező intézményes szemétszállítást nem veszi igénybe, illetve annak költségét nem fizeti ki. 40. § (1) bek.)

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom megállapította, hogy a környezetvédelemről és az üdülőhely rendjéről szóló 19/1996. (XII. 16.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: rendelet) 41. §-ának (3) bekezdése az üdülőtulajdonosok számára az év hét hónapjában teszi kötelezővé a szemétszállítási díj megfizetését. Ez a szabályozás figyelemmel van az üdülőtulajdonosok tényleges tartózkodására a községben, megfelel az arányosság követelményeinek. Ezért a díjfizetés időtartamának vonatkozásában alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítok meg.
Az igazgatási irodavezető úgy tájékoztatott, hogy "az ingatlan egy három üdülőegységből álló társasüdülő", így a tulajdonosok a rendelet 41. §-ának (5) bekezdése alapján üdülőegységenként kötelesek megfizetni a szemétszállítási díjat. Ebből következően a PROBIO Rt., mint közszolgáltató jogosan számlázta ki a szemétszállítás összegét a tulajdonos társaknak külön-külön, ezért e tekintetben alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem merült fel.

Ezt követően vizsgáltam a szemétszállítási díj összege megállapítási módját, mivel panaszos azt is sérelmezte, hogy a díjat ingatlanonként állapítja meg a rendelet. A jegyző által megküldött iratokból megállapítható, hogy a szemétszállítási díj mértékét minden évben az önkormányzat képviselő-tesülete a rendelet módosításával állapítja meg. Ezen módosítások 1998-tól állnak rendelkezésemre. 
1998. évben a lakossági szemétszállítás díját a rendelet nem differenciálta, hanem egységesen 98 Ft. (+Áfa) összegben határozta meg havonta, helyiségenként.
1999-ben már árnyaltabb volt a díj mértékének megállapítása, mivel a rendelet külön díjat állapított meg az állandó lakosok, a fizető-vendéglátó tevékenységet folytatók, valamint a nyaraló és üdülőépületek számára. A módosítás az első két esetben a lakó- és főzőhelyiségek számát alapul véve állapítja meg az éves díjakat. Ezt meghaladóan kedvezményes díjakat állapít meg, ha több lakóhelyiséget egy vagy két fő használ. A nyaraló és üdülő épületek esetében az éves díjat hét hónapra, összesen hatvan ürítéssel állapította meg, ebben az esetben egyéb differenciálásra nem került sor.
1999-ben a szemétszállítási díjak megállapításával foglalkozó több alkotmánybírósági határozat (pl.: 52/1998, 55/1998 AB határozatok) következtében a közszolgáltatást végző Rt. egy "adatközlő lapot" állított össze, amelyben a polgárok segítségét kérte, hogy a szemétszállítási díjakat arányosabban tudja megállapítani. Az adatközlő lap információkat kért az ingatlan helyiségeinek számáról (ezen belül megkülönböztetést tett szoba, félszoba, hálófülke, konyha, főzőfülke között), az ingatlant használó személyek számáról, valamint arról, hogy az ingatlan hasznosításra kerül-e (albérlet, fizető vendéglátás). Ez alapján a rendelet 2000. évi módosításakor az önkormányzat a kukák méretét vette alapul - amelyek 50, 75, 110 és 220 liter űrtartalmúak, heti kétszeri ürítéssel - és ezek alapján állapította meg a 2000. évre a szemétszállítási díjakat az állandó lakosok, valamint a fizető-vendéglátó tevékenységet folytatók esetében. A nyaraló és üdülő épületeknél változatlanul maradt az évi hét hónapra történő fizetési kötelezettség. 
2001-re a rendelet csak két kategóriát különböztetett meg, az állandó lakosokat és a nyaraló tulajdonosokat. Mind a két eset a szemétszállítási díjak mértékét három díjkategóriába osztja, a kukát űrmértékének megfelelően (50, 80, 110-120 liter).
Megállapítom, hogy az önkormányzat a díjfizetés mértékének megállapításakor fokozottan figyelembe vette az Alkotmánybíróság által az arányosság körében megfogalmazottakat, azáltal, hogy a 2000. évtől a díjfizetés alapjául a kukák - eltérő - űrmértékét vette. Az Alkotmánybíróság ugyanis 53/1998. (XI. 27.) AB határozatában kimondta, hogy amikor "meghatározott számú és ugyanolyan űrtartalmú szeméttároló edény került ürítésre, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének elve nagy valószínűséggel vélelmezhető".

A rendelet áttanulmányozását követően még az alábbiakat állapítottam meg.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) határozza meg azt, hogy az önkormányzatok mely kérdéseket szabályozhatnak rendeletükben. Ilyen többek között az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettség, az alkalmazható díj legmagasabb mértéke, megfizetésének rendje, az esetleges kedvezmények esetei vagy a szolgáltatás ingyenessége (Hgt. 23. §-ának f) pontja). A rendelkezésemre bocsátott évi szemétszállítási díjat megállapító rendeletmódosítások kedvezményt csak 1999-re évre állapítottak meg, egyébként kedvezményről, esetlegesen a szolgáltatás ingyenességéről a rendelet nem rendelkezett. Tekintettel arra, hogy a törvény lehetőségként tünteti fel a kedvezmények és a szolgáltatás ingyenességének szabályozását, ebben a körben alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítok meg.

Megállapítom azonban, hogy a rendelet nem szabályozza a szemétszállítási díj megfizetésének rendjét. A rendelet ezért a Hgt. 23. §-ában, valamint a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) kormányrendelet 2. és 8. §-ában foglaltakkal ellentétes és sérti az jogállamiság és az ebből következő jogbiztonság követelményét, valamint az Alkotmány 44/A. §-ában megfogalmazottakat.

A rendelet záró rendelkezései meghatározott magatartásokat szabálysértéssé minősítenek. Így aki a kötelező intézményes szemétszállítást nem veszi igénybe, illetve annak költségét nem fizeti ki 10.000 Ft-ig terjedő - ismételhető - pénzbírsággal sújtható (rendelet 44 §-ának (1) bekezdése f) pontja). 
2000. december 31-ig az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLIII. törvény felhatalmazása alapján az önkormányzatok a települési szilárd és folyékony hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését rendeletben szabályozták. Ebbe a szabályozási körbe tartozott az ezzel összefüggő szabálysértések rendezése. 
A 2001. január elsejével hatályba lépő hulladékgazdálkodásról szóló törvény a rendelet alkotással kapcsolatos felhatalmazásában azonban már nem tünteti fel a szabálysértéseket. A meg nem fizetett szemétszállítási díj költsége a Hgt. szerint a tulajdonost terhelő díjhátralék, amely adók módjára behajtható köztartozás. A hátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja a tulajdonos figyelmét a kötelezettség elmulasztására, és felszólítja a teljesítésre. Amennyiben ez eredménytelen marad, a hátralék keletkezését követő 90. napon a szolgáltató a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti (Hgt. 26. §).
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény kimondja, hogy az önkormányzat rendeletet ad ki
a magasabb szintű jogszabályban nem rendezett társadalmi viszonyok rendezésére (10. § b)).
Tekintettel arra, hogy a szemétszállítási díj megfizetésének elmulasztásának következményeit törvény szabályozza, az önkormányzati rendeletben történő szabályozás szükségtelen és ellentétes a jogalkotási törvényben foglaltakkal, ezért sérti az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, valamint az Alkotmány 44/A. §-ában foglaltakat.

Ajánlás

A helyi önkormányzatokról szóló  99. § (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő önkormányzati rendelet módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében.
Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a vizsgált önkormányzati rendelet - különös tekintettel a szemétszállítási díj megfizetése rendjének szabályozási hiánya, valamint a szabálysértési alakzat - megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendeletek előírásainak. Abban az esetben, ha az önkormányzati rendeletek és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az érintett önkormányzatoknál a rendeletek módosítását.

Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. 
Takács Albert