OBH 3182/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Tánczos Mihályné

Az eljárás megindítása
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezett levelében panaszos - volt társasházi közös képviselő - járulékfizetéssel kapcsolatos ügyében sérelmezi, a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár, majd a későbbiek vonatkozásában az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Észak-Budapesti Igazgatósága nem megfelelő, téves tájékoztatását és indokolatlanul hosszú ügyintézését.
	Az eljárás megindítására a beadványban foglaltak, a beküldött dokumentumok alapján került sor, figyelemmel a jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben felmerült alkotmányos visszásság veszélyének fennállására.

Az érintett alkotmányos jog, az alkalmazott jogszabályok
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményének részét képező tisztességes eljáráshoz való jog.
Az 1997. december 31-ig hatályban volt, a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény.
A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1977. évi LXXX. törvény.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	Panaszos társasházi közös képviseletet látott el 1996. június 1-től 1998. július 31-ig terjedő időben. A társadalombiztosítási bejelentésnek azonban csak 1997. január 1-től tett eleget, mert abban a tudatban volt, hogy a kötelező biztosítás a közös képviselőre csak ezt követően terjed ki.
	 A társasháznál megtartott társadalombiztosítási ellenőrzés megállapította, hogy a közös képviselőre - megbízási jogviszonya alapján - a társadalombiztosítás hatálya a megbízás kezdetétől kiterjed, ezért járulékbevallási és fizetési hiány miatt 1998. május 7-én kibocsátott fizetési meghagyásával 163.226 Ft megfizetésére kötelezte a társasházat.
A közös képviselő - a társasház nevében - méltányossági kérelmet nyújtott be az ügyben akkor még eljáró Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztárhoz, ahol a kérésének helyt adva a befizetendő összeget 102.623 Ft-ra mérsékelték. A társasház az összeget befizette, ezzel a társadalombiztosítási folyószámlája 1998. december 31-ig rendezésre került. A befizetett összegből 29.053 Ft a méltányosságból el nem engedett bírság és késedelmi pótlék összege, melyet a társasház a volt közös képviselőtől követel.
	Erre tekintettel - bár panaszos a közös képviseletről 1998 augusztusában lemondott - 1999. január 10-én újabb méltányossági kérelemmel fordult a Pénztárhoz, az összeg eltörlése érdekében, melyre panasza benyújtásáig választ nem kapott.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg az országgyűlési biztos eljárási jogosultságát. E törvény 16. §. (1) bekezdése így fogalmaz: Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A törvény szerint tehát az országgyűlési biztos feladatát a hatóság eljárásával összefüggésben keletkezett alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem vizsgálata és a vizsgálat eredményétől függő intézkedések megtétele képezi.
	Az ügyben tájékoztatást kértem az APEH Észak-Budapesti Igazgatóságától.
	Itt kell megemlíteni, hogy a járulékfizetők nyilvántartásba vételére – a kérdéses időben hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény alapján – a megyei Egészségbiztosítási Pénztáraknál került sor. Jogszabály módosítás kapcsán a nyilvántartás 1999. évben az APEH megyei Járulékigazgatóságainál történt, majd 2000. január 1-jétől a nyilvántartási, járulék bevallási, beszedési feladatokat teljes egészében átvették az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal megyei igazgatóságai.
	Panaszos levelére választ nem kapott, csak 1999. december 13-i keltezéssel már az APEH Észak-Budapesti Igazgatóságtól egy egyeztetésre behívó megkeresést. Ezen panaszos 2000. január 10-én megjelent, azonban az egyeztetésről jegyzőkönyv nem készült.
	Időközben a társasház képviseletét ellátó gazdasági társaság felszólította panaszost a 29.053 Ft megfizetésére a társasház számlájára, melyre panaszos azt a választ adta, hogy várja a Pénztárhoz benyújtott kérelmének elbírálását.
	Az APEH Észak-Budapesti Igazgatósága 2000. július 17-én értesítette panaszost arról, tekintettel arra, hogy már nem képviselő, a társasház nevében már nem jogosult eljárni, ezért beadványát nem áll módjukban kérelemként elbírálni.
A továbbiakban a jelenlegi közös képviselő terjeszthet elő kérelmet a társasház nevében az adóhatóságnál.
A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a válaszadás elmaradásával korábban a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Járulékigazgatósága, majd a késedelmes válaszadással az APEH Észak-Budapesti Igazgatósága a jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.

Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
	Felkérem az APEH Észak-Budapesti Igazgatóságának vezetőjét, hogy a jövőben gondoskodjon az ügyintézési határidők, valamint a méltányos eljárás szabályainak betartásáról.

Budapest, 2000. augusztus 8.

Gönczöl Katalin