OBH 3143/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy 12 éves leánygyermekét az első fokon eljáró gyámhatóság védelembe vette, a határozatot a másodfokú hatóság jóváhagyta. A panaszos szerint a gyermek védelembe vétele megalapozatlan volt, állítása szerint beadványa tartalmát  és dátumait megmásították. Sérelmesnek tartotta, hogy gyermekét az iskolában társai kiközösítették, a pedagógusok nem védték meg, sőt az is előfordult, hogy a gyermeket az osztályfőnöke is bántalmazta. A panaszos továbbá azt is sérelmezte, hogy az 1999/2000-es tanévben gyermekét többször át akarta íratni másik iskolába, de az " értesítés iskolaváltoztatásról " című nyomtatványt az iskola igazgatója csak a tanév végén adta ki.  Mivel a beadvány összefüggésbe hozható az alkotmányban rögzített jogbiztonsághoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal és a szülőt megillető gyermekének adandó nevelés megválasztásának jogával, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. Az illetékes gyámhatóságtól és a gyermekjóléti szolgálattól az iratokat megkértem, a gyermekről pedagógiai véleményt kértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
	A gyermek iskolai tanulmányait a kisújszállási Kossuth Lajos Általános Iskolában kezdte. A szülő nem tartotta megfelelőnek a tanító módszereit, ezért gyermekét átíratta az Arany János Általános Iskolába, ahová a 3. osztály második félévétől a  4. osztály befejezéséig járt. A szülő az itt tanító pedagógus munkájával sem volt elégedett, ezért a kislány az 1999/2000 tanévet ismét a Kossuth Lajos Általános Iskolában kezdte. A gyermek társaival és nevelőivel való sorozatos konfliktusai miatt a panaszos a tanév folyamán többször is ki akarta íratni őt az iskolából, illetve kérte az iskola ének-zene tagozatos osztályába való áthelyezését. Az ének- zene tagozatos osztályba a gyermeket zenei előképzettség nélkül nem tudták áthelyezni.  Mivel a panaszos a gyermekét fogadó oktatási intézményt nem tudott megnevezni, az iskola igazgatója csak a tanév befejezésekor állította ki a távozási bizonyítványt. A 2000/2001-es tanévben a gyermek ismét az Arany János Iskolába jár.
	Az osztályfőnök véleménye szerint a panaszos gyermekének az osztályközösségben elfoglalt periférikus helyzetét az okozta, hogy társait folyamatosan zavarta az órai munkában, a gyerekek ezt jelezték az osztályfőnöknek. A gyermekek állításának valóságát az osztályban tanító szaktanárok is igazolták.
	Az osztályfőnök leírta, hogy a gyermek a szemébe mondta, hogy azért nem szeret iskolába járni, mert a pedagógus minden nap megveri, sőt más tanárok is bántalmazták. A pedagógus tájékoztatása szerint a gyermeket az iskolában tanítók soha nem bántalmazták, az osztálytársaival való konfliktushelyzet kialakulását pedig a gyermek provokatív magatartása okozta.
	A kiskorú folyó év január 11-től 22-éig kilenc napot mulasztott igazolatlanul, ezért az iskola igazgatója az önkormányzat szabálysértési hatóságánál feljelentette a panaszost. A szabálysértési hatóság a közoktatási törvényben meghatározott kötelezettség megszegése miatt február 5-én kelt határozatával 3000 Ft-ra bírságolta a panaszost, és egyben elrendelte a gyermek védelembe vételét is. A panaszos a határozatot megfellebbezte.
	A közigazgatási hivatal a fellebbezésnek részben helyt adott, az I. fokú szabálysértési hatóság határozatát a panaszos körülményeire való tekintettel megváltoztatta, pénzbírság helyett figyelmeztetésben részesítette. Ugyanakkor megállapította, hogy az első fokon eljáró szabálysértési hatóság határozata megalapozott és jogszerű volt.

Az iskola január 21-i megkeresésére a gyermekjóléti szolgálat családgondozója január 24-én alapellátásban megkezdte a család gondozását. A megkeresés oka a gyermek igazolatlan mulasztása és az osztálytársaival, tanáraival való folyamatos konfrontálódás volt.
	A családgondozó a gyermek egyéni törzslapján már ekkor rögzítette, hogy a kislány a panaszos teljes befolyása alatt áll. A panaszos nem volt hajlandó együttműködni a gyermekjóléti szolgálattal, ezért a családgondozó február 9-én a gyámhatóságnál a kiskorú védelembe vételét kezdeményezte. Az egyéni törzslap környezettanulmányi részében rögzítette: " az anya és a gyermek közötti egészséges kapcsolat kiépüléséhez az anya és a gyermek részére is orvosi (pszichiátriai és pszichológiai) vizsgálat és terápia elrendelése gyámhatósági úton is indokolt." A kiskorú védelembe vétele ügyében a gyámhatóság február 28-án tárgyalást tartott, melyen a panaszos és gyermeke megjelent, de a jegyzőkönyvet nem írták alá. A kiskorút a gyámhatóság március 8-án kelt határozatával védelembe vette, a panaszost és a gyermeket kötelezte a családgondozóval való együttműködésre és pszichiátriai, pszichológiai szakorvosi vizsgálaton való részvételre.
	A védelembe vételi határozatot a panaszos megfellebbezte, a fellebbezésében a másodfokon eljáró hatóságtól személyes meghallgatását is kérte. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Gyámhivatal a panaszos személyes meghallgatása után megalapozatlanság miatt a fellebbezést elutasította, az első fokú határozatot helyben hagyta.
	A gyermekjóléti szolgálat munkatársa a gyermek védelembe vétele után folytatta a család gondozását.
	A panaszos egy márciusi családlátogatást követően kérte a családgondozó segítségét abban, hogy járjon közben az iskola  igazgatójánál annak érdekében, hogy a kislány iskolát változtathasson. A családgondozó a panaszossal együtt felkereste az iskola igazgatóját, aki ismét nem adta ki a az iskolaváltoztatásról szóló nyomtatványt, mert a panaszos továbbra sem tudta megnevezni azt az iskolát, amelyik a gyermeket tanév közben átvette volna. A távozási nyomtatványt a tanév végén az iskola igazgatója kiállította.
	A panaszos és gyermeke a védelembe vételi határozatban foglaltak szerint kétszer megjelentek a pszichológus szakembernél, majd a családgondozóval közölték, hogy a szakember segítségét nem tartják szükségesnek, ezért többet nem  mentek el hozzá.
	A családgondozó az április 28-án készült egyéni gondozási nevelési terv elkészítésekor rögzítette, hogy a terv elkészítéséhez sem a gyermeket, sem a panaszost nem tudta meggyőzni. A gyermeket veszélyeztető tényezők között felsorolta, hogy a panaszos a tantestület tagjait és a gyermek osztályfőnökét nyíltan vádolja a gyermeki és szülői jogok semmibe vételével, ezzel a gyermeke értékrendszerét negatív irányba befolyásolja. A panaszos a tanév befejezése után felkereste a családgondozót és kérte a védelembe vétel megszüntetésére. A családgondozó tájékoztatta a védelembe vétel megszüntetésének törvényi feltételeiről, ezt követően a kapcsolata a családdal megszakadt.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
5. § E törvény alkalmazásában. n) veszélyeztetettség: olyan - magatartás, mulasztás vagy körülmény következtében kialakult - állapot, amely a gyermek testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja vagy akadályozza,
39. § (3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében
a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására,
c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése,
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén
(3) A családgondozó a védelembe vételkor a gyermekre vonatkozóan egyéni gondozási-nevelési tervet készít, melyhez a települési önkormányzat megkeresésére a területi gyermekvédelmi szakszolgálat segítséget ad.
(4) A települési önkormányzat jegyzője - kérelemre bármikor, hivatalból évente - felülvizsgálja a védelembe vétel indokoltságát. Ha a védelembe vétellel a gyermek veszélyeztetettségét megszüntetni nem lehet, a gyermek érdekében a gyermekvédelmi gondoskodás más módját kell választani. Erre a jogkövetkezményre a szülőt figyelmeztetni kell

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
84. § (1) A gyermekjóléti szolgálat a javaslatára indult védelembe vétel iránti eljárás során
a) nyilatkozik az alapellátás eredménytelenségének okáról,
b) nyilatkozik a gyermek és szülő együttműködési készségéről,
c) megküldi a gyermekjóléti alapellátás során felvett adatlapot, környezettanulmányt és gondozási tervet,
d) véleményt nyilvánít a gyermek veszélyeztetettségének okairól,
e) javaslatot tesz a kirendelhető családgondozó személyére,
f) javaslatot tesz a Gyvt. 68. §-a (2) bekezdésének a)-f) pontja alapján szükséges intézkedésekre.
86. § (1) A jegyző a védelembe vétel iránti eljárás során tárgyalást tart.
(2) A tárgyalást úgy kell megtartani, hogy hozzásegítse a gyermeket és a szülőt a védelembe vétel okának, céljának és jogkövetkezményeinek megismeréséhez.
(3) A tárgyaláson meg kell hallgatni a Gyvt. 128. §-ában meghatározott személyeken túl azt a családgondozót is, aki a gyermek gondozását a védelembe vételt megelőzően segítette.
(4) Az eljárás során a gyermeket és a szülőt nyilatkoztatni kell arról, hogy vállalják-e a gyermekjóléti szolgálattal az alapellátás keretében való együttműködést. A nyilatkozattétel előtt a gyermeket és a szülőt figyelmeztetni kell az együttműködés hiányában alkalmazható jogkövetkezményekre.
87. § A védelembe vételről szóló határozat rendelkező része a 14. §-ban meghatározottakon kívül tartalmazza
a) a családgondozó kirendelését,
b) a kirendelt családgondozó felhívását a gondozási-nevelési terv elkészítésére,
c) a gyermek és a szülő kötelezését a családgondozóval való együttműködésre,
d) a gyermek és a szülő figyelmeztetését az együttműködés megtagadásának jogkövetkezményeire,
e) a Gyvt. 68. §-a (2) bekezdésének a)-f) pontja alapján elrendelt intézkedéseket,
f) a felülvizsgálat határidejét.
A családgondozó kirendelése és felmentése
88. § (1) Családgondozóként elsősorban a gyermekjóléti szolgálat azon családgondozóját kell kirendelni, aki a védelembe vételt megelőzően a gyermeket gondozta, a veszélyeztetettségét feltárta. A kirendelt családgondozó - az (5) bekezdésben foglaltak kivételével - a jegyzővel közvetlenül tart kapcsolatot.
(2) A családgondozó tisztsége megszűnik a védelembe vétel megszűnésével, illetve, ha a jegyző a családgondozót felmenti vagy elmozdítja.
(3) A jegyző a családgondozót felmenti, ha alkalmatlan feladatára, a családgondozó fontos okból felmentését maga kéri, vagy utólag keletkezik olyan akadály, amely miatt feladatát megfelelően ellátni nem tudja.
(4) Ha a családgondozó jogaival súlyosan visszaél, kötelességeit nagymértékben elhanyagolja, a jegyző tisztségéből elmozdítja.
(5) A családgondozót a kirendeléséről, felmentéséről, valamint a védelembe vétel megszüntetéséről a gyermekjóléti szolgálat útján kell értesíteni.
89. § (1) Az egyéni gondozási-nevelési tervet lehetőség szerint a szülővel és a gyermekkel együttműködve kell elkészíteni. A jegyző az elkészült gondozási-nevelési tervet minden esetben ismerteti a szülővel és a gyermekkel. Az ismertetés tényét jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(2) Az egyéni gondozási-nevelési tervben kell meghatározni a családgondozó, a szülő és a gyermek azon feladatait, melyek a gyermek veszélyeztetettségének megszüntetéséhez szükségesek.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
13. § (1) A szülőt megilleti a nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézmény szabad megválasztásának joga. A nevelési, nevelési-oktatási intézmény szabad megválasztásának joga alapján gyermeke adottságainak, képességeinek, érdeklődésének, saját vallási, illetve világnézeti meggyőződésének, nemzeti vagy etnikai hovatartozásának megfelelően választhat óvodát, iskolát, kollégiumot.
(2) A szülő kötelessége különösen, hogy a) biztosítsa gyermeke óvodai nevelés keretében folyó iskolai életmódra felkészítő foglalkozáson való részvételét, tankötelezettségének vagy képzési kötelezettségének teljesítését,
(7) A pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy
d) közreműködjön a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásában, a gyermek, tanuló fejlődését veszélyeztető körülmények megelőzésében, feltárásában, megszüntetésében,
66. § (1) A tanuló (magántanuló) az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt a 42. § (1)-(2) bekezdésében és a 46-47. §-ban meghatározottak alapján. Általános iskolában felvételi vizsga nem szervezhető.
75. § (1) Megszűnik a tanulói jogviszony a) ha a tanulót másik iskola átvette, az átvétel napján;

11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet a nevelési-oktatási intézmények működéséről
18. § (1) A tanuló átvételére - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a tanítási év során bármikor lehetőség van...
(2) Ha az általános iskolai tanuló úgy kíván iskolát váltani, hogy az iskolatípus változtatásával is jár, az átvételre a felvételre megállapított eljárás szerint kerülhet sor.
20.§ (3) Ha a távolmaradást nem igazolják, a mulasztás igazolatlan. Az iskola köteles a szülőt értesíteni a tanköteles tanuló első igazolatlan mulasztásakor, illetve, ha a nem tanköteles kiskorú tanuló igazolatlan mulasztása a tíz órát eléri. Az értesítésben fel kell hívni a szülő figyelmét az igazolatlan mulasztás következményeire. Ha az iskola értesítése eredménytelen maradt, és a tanuló ismételten igazolatlanul mulaszt, az iskola a gyermekjóléti szolgálat közreműködését igénybe véve megkeresi a tanuló szülőjét.
(4) Ha a gyermek az iskolai életmódra felkészítő foglalkozásról egy nevelési évben hét napnál, illetve a tanköteles egy tanítási évben tíz óránál igazolatlanul többet mulaszt, az óvoda vezetője, az iskola igazgatója értesíti a gyermek lakóhelye szerint illetékes jegyzőt.

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről ( hatályos: 2000. 02. 29-ig )
153. § Az a gondviselő, c) akinek a gyermeke ugyanabban az óvodai nevelési évben az iskolai életmódra felkészítő foglalkozásokról, illetőleg ugyanabban a tanévben az iskolai kötelező tanórai foglalkozásokról igazolatlanul a jogszabályban meghatározott mértékűnél többet mulaszt, 20 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy az iskola igazgatója és a gyermek osztályfőnöke a hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el, amikor a kiskorú 9 napos igazolatlan mulasztását az önkormányzat jegyzőjének és a gyermekjóléti szolgálat családgondozójának is jelezte. Az első és másodfokon eljáró szabálysértési hatóság határozatai a jogszabályoknak megfelelőek voltak, a másodfokú hatóság a panaszos számára kedvezően változtatta meg az első fokon hozott határozatot. A családgondozó a jelzés után haladéktalanul megkezdte a család alapellátásban való gondozását, amely a panaszos és gyermek együttműködése hiányában nem vezetet eredményre, ezért az illetékes jegyzőnél a gyermek védelembe vételét kezdeményezte. Mivel a kiskorú veszélyeztettsége az igazolatlan iskolai mulasztásokkal megvalósult és a panaszos  az alapellátás segítségét nem vette igénybe, ezért a jegyző a gyermekvédelmi törvény előírásainak megfelelően a kiskorút védelembe vette. A panaszos a határozatot a törvényes határidőn belül megfellebbezte, melyet a polgármesteri hivatal a számára előírt 8 napos határidőn belül továbbított a másodfokú hatóságnak. A másodfokon eljáró hatóság a panaszost kérelmére személyesen meghallgatta, a fellebbezést elutasító határozatát a törvényes 30 napos ügyintézési határidőn belül meghozta, a határozatot néhány nappal később postázta. Megállapítottam, hogy mind az első, mind a másodfokon eljáró hatóság a jogszabályi előírásoknak megfelelően, a számára előírt határidők betartásával járt el, ezért a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga nem sérült.
	Az iskola igazgatója azért nem állította ki az " értesítés iskolaváltozásról " nyomtatványt, mert a panaszos nem tudta megnevezni az iskolát, amelyik szorgalmi időszakban átveszi a gyermeket. Mivel a gyermek a tanév során több napot mulasztott igazolatlanul, ezért az iskola igazgatója joggal tartott attól, hogy fogadó iskola hiányában a gyermek tankötelezettségének teljesítése nem lesz folyamatos. Jelenleg a különböző iskolák többféle tankönyvből, különféle módszerekkel, esetleg eltérő tanrend szerint tanítanak, ezért a szülőnek előzetesen tájékozódnia kell arról, hogy gyermekét milyen tanmenet szerint tanító iskolába íratja, a választott iskola átveszi-e a gyermeket.
	A közoktatásról szóló törvény szerint a tanulói jogviszony felvétel, vagy átvétel útján keletkezik, a felvételről, vagy átvételről az iskola igazgatója dönt, ilyen döntés pedig nem született.
	Az alkotmány rögzíti a szülőnek azt a jogát, hogy a gyermekének adandó nevelést megválassza, de ez a szabad iskolaválasztási jog nem jelentheti azt, hogy a szülő tanév közben kiírathassa a gyermekét az iskolából anélkül, hogy tudná melyik oktatási intézményben fogja gyermeke a tanévet folytatni. Fentiek alapján megállapítottam, hogy nem sérült  a panaszost megillető szabad iskolaválasztás joga.
	Arra, hogy a gyermeket az osztályfőnök, vagy az iskolában tanító bármelyik pedagógus bántalmazta volna a gyermek állításán kívül nincs bizonyíték.
	A vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján alkotmányos visszásság hiányában lezárom.

Budapest, 2000. október 3.

Gönczöl Katalin